OBH 4330/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:

A panaszos, mint a társasház közös képviselője, azzal a panasszal fordult Hivatalunkhoz, hogy a Budapesti Távhőszolgáltató Rt. az általa hőközpontként használt helyiségért a társasháznak nem fizet bérleti díjat.

Érintett alkotmányos jog:

1./ A jogbiztonsághoz való jog. (Alkotmány 2. §-ának (2) bekezdése)
2./ A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. § (1)bekezdése)

Az ügy jogszabályi háttere:

1./ 1959. évi IV. törvény (Ptk.)
Használati jog alapítása
171. § (1) Ingatlanra közérdekből a külön jogszabályban feljogosított szervek javára – államigazgatási szerv határozatával – szolgalmat vagy más használati jogot lehet alapítani. A használati jog alapításáért kártalanítás jár.
(2) A használati jog alapításának eseteit, továbbá a kártalanítás szabályait külön jogszabály állapítja meg.

2./ A távhőszolgáltatásról szóló hatályos 1998. évi XVIII. törvény

ad.1/ Használati jog
27. § (1) Szolgáltatói hőközpontot a távhővel ellátott épületek egyikében (idegen ingatlanon) az ingatlantulajdonossal kötött megállapodás alapján lehet elhelyezni, és üzemeltetni. Abban az esetben, ha a távhőszolgáltató és az idegen ingatlan tulajdonosa között nem jön létre megállapodás, a szolgáltatói hőközpontot magában foglaló helyiség használatára használati jogot lehet alapítani.
(2) A használati jogot és a fizetendő kártalanítást a Kormány rendeletében (19. §) foglaltaknak megfelelően az önkormányzat jegyzője határozattal állapítja meg.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben nem említett kérdésekben a használati jog alapítására a Ptk. 108. és 171. §-ai az irányadók.

ad.2./ 51. § (2) A fogyasztói hőközpontot és a hőfogadó állomást magában foglaló helyiség használatáért a tulajdonos a távhőszolgáltatótól térítésre nem tarthat igényt.
Fogalommeghatározások 3.§ (1) bekezdés:
jc) fogyasztói hőközpont: egy épület vagy építmény hőellátása céljából abban elhelyezett, a hőhordozó közeg fogadására, átalakítására, mérésére szolgáló technológiai berendezés;
k) hőfogadó állomás: egy épület vagy építmény távhőellátása céljából abban elhelyezett, a hőhordozó közeg fogadására, mérésére, átalakítás nélküli továbbítására szolgáló technológiai berendezés;

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos sérelmezi, hogy a Távhőszolgáltató Rt. az általa hőközpontként használt és a társasház közös tulajdonában álló helyiséget a távfűtő vállalat mindennemű díjfizetés vagy térítés kötelezettség nélkül használja.

A beadványhoz csatolt FŐTÁV Rt. válaszleveléből kitűnik, hogy amikor az államtól a lakók megvásárolták a házat, az akkor hatályos tanácsi rendelet írta elő, hogy "az üzemeltetett berendezések által elfoglalt helyiségeket az ingatlanok tulajdonosai /kezelői/ díjmentesen kötelesek a távhőszolgáltató részére biztosítani."

A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszos és a panaszolt közszolgáltatást végző szerv között a helyiség használati jogának a kérdésében van vita, amely polgári jogviszonyon alapuló megállapodás hiányában nem jön létre. Amennyiben a felek a használati jog kérdésében nem tudnak megállapodni, lehetőségük van ennek eldöntése és a kártalanítás érdekében az illetékes bírósághoz fordulni. Bírósági Határozat is megállapította, hogy "A távhőszolgáltató által – akár külön megállapodás, akár államigazgatási szerv határozata alapján – igénybe vett társasházi közös helyiség (hőközpont) használatáért bérleti (használati) díj nem, de egyszeri kártalanítás jár. A kártalanítás mértékére a felek megállapodása az irányadó, ennek hiányában annak összegét a bíróság állapíthatja meg." (BH 1998. 289.)

A rendelkezésemre álló dokumentumok és a jogszabályok összevetése alapján megállapítottam, hogy a FŐTÁV Rt. a bérleti díj vonatkozásában a jogszabályoknak megfelelően járt el, ezért külön intézkedést nem kezdeményeztem.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa akkor indíthat eljárást, ha valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében valakit alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem ért vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy jelen esetben a panaszolt szerv ugyan közszolgáltató, de a panasz nem hozható összefüggésbe a szolgáltatással, hanem az polgári jogi jogviszonyon alapul. Mivel a megállapodás hiányában lehetőség van arra, hogy a felmerülő polgári jogi jogvita eldöntése érdekében a felek bírósághoz forduljanak, ezért a panaszt hatáskör hiányában elutasítom. A jelentés egy-egy példányát egyidejűleg megküldöm a panaszosnak és a panaszolt szervnek.

Budapest, 1998. szeptember 29.

Dr. Polt Péter