OBH 4159/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
                                                                                                Előadó: dr. Horváth Judit

Az eljárás megindulása
V. Á., a Kerepes-Szilasliget-Széphegy kutyás-polgárőrség vezetője és a Szilasligeti Munkakutya Kiképző Egyesület elnöke panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában  Kerepes Község Önkormányzatának az állattartásról szóló rendeletét kifogásolta. Alkotmányellenesnek tartja, hogy az önkormányzat meghatározza az ingatlanokon tartható kutyák számát. Sérelmezi, hogy a régi kutya tenyészetek a szabályozás következtében megszűnnek. Az ügyben vizsgálatot indítottam, megkerestem Kerepes község jegyzőjét, aki megkeresésemre határidőben válaszolt.

A megállapított tényállás
Kerepes község képviselő - testülete 1995. május 8-án fogadta el az állatok tartásáról szóló 11/1995. /V.8./ számú rendeletét. A jegyzőtől kapott tájékoztatás szerint a polgármesteri hivatalnak a bejelentést tevő egyesület hivatalos létéről nincs tudomása. A panaszostól semmiféle kérelem sem szóban, sem írásban nem érkezett a hivatalhoz. V. Á. a rendelet 1995. május eleji kihirdetése óta a rendelet tartalmára   vonatkozó  kifogással, illetve ebtenyésztési szándékával nem kereste meg a polgármesteri hivatalt. A rendelettel kapcsolatban a Közigazgatási Hivatal törvényességi észrevételt nem tett.

Az ügy jogszabályi háttere
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdése szerint: " A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot." 

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § /1/ bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független , demokratikus jogállam."
A jogállam alapvető eleme a jogbiztonság. Ez magában foglalja az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében előírt alkotmányos követelést is, mely  szerint: "A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal". A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) határozza meg. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig megállapítja, hogy "a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot".
Az Ötv. 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a köztisztaság és a településtisztaság biztosítása, a gondoskodás a közbiztonság helyi feladatairól és az egészségügyi ellátásról. A kerepesi önkormányzat e feladatai keretében járt el, amikor az önkormányzati rendelet (Ör.) megalkotásával megállapította az állattartás szabályait. Az Ör. 1. § (2) bekezdése ugyanis azt írja elő, hogy Kerepes Község közigazgatási területén e rendelet előírásait kell alkalmazni az állatok belterületen való tartására. A  /3/ bekezdés szerint állatokat  tartani, tenyészteni a hatályos állategészségügyi és közegészségügyi szabályok betartásával, azok kínzása nélkül lehet.
Az eljárásom során azt vizsgáltam, hogy az önkormányzati rendelettel szabályozott, és a panaszos által kifogásolt kérdésekről van-e törvényes szabályozás, és ha igen az önkormányzat szabályozása megfelel-e ennek.
A kerepesi képviselő - testület az állattartás rendjének szabályozásával helyi közügyeket rendezett oly módon, hogy meghatározta a különböző állatfajták tartásának környezetvédelmi, egészségügyi, köztisztasági követelményeit. A helyi önkormányzat azonban – az ilyen tárgyú rendelete megalkotása során is – köteles tiszteletben tartani a magasabb szintű jogszabályban foglalt előírásokat. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a kifogásolt rendelkezésekre vonatkozóan nincs felsőbb szintű jogi szabályozás, ezért a képviselő - testület  az Ötv-ben kapott felhatalmazás alapján jogszerűen szabályozta az ebek számát családi házanként. Az ebtenyészetek létrehozását, illetve tartását nem tiltja a rendelet, csak önkormányzati engedélyhez köti. Ezzel biztosítja az ebtenyészetek szakszerű létrehozását és ellenőrzését, valamint védi a környezetében élő állampolgárok érdekeit.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy Kerepes Község képviselő - testületének 11/1995. (V.8.) sz. rendelete megfelel a vonatkozó jogszabályoknak. A vizsgálat alkotmányos visszásságot nem tárt fel, ezért ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. május 22.

Dr. Polt Péter