OBH 4024/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása:
Az Országos Ügyvédi Kamara Elnöke és a Budapesti Ügyvédi Kamara főtitkára közös levélben fordult hivatalunkhoz. Beadványukban felvetették, hogy büntetőügyekben eljáró egyes nyomozó szervek nem tesznek eleget jogszabályban előírt kötelezettségüknek akkor, amikor a folyamatban lévő ügy iratainak megtekintését és azokról másolat készítését csak úgy engedélyezik, hogy  az a meghatalmazás, illetve kirendelés időpontját követő iratokra terjed ki. 

A beadvány utalt arra is, hogy a kirendelt védők, mivel védencüktől nem kapnak anyagi fedezetet, nem jutnak hozzá azoknak az iratoknak a másolatához, mely esetleg nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a védelmet ténylegesen ellássák. Ezért ezeknek a védőknek a felkészültsége nem lehet teljes. Ennek kiküszöbölése érdekében javasolták az ingyenes iratmásolat biztosítását.

A beadványban javaslatot tettek arra is, hogy jogszabály írja elő a kirendelt védő készkiadásainak állam általi viselését.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogbiztonsághoz való jog. (Alk. 2. § /1/ bek.)
Védelem joga. (Alk. 57. §. /3/ bek.)
Diszkrimináció mentes eljáráshoz való jog. (Alk. 70/A. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
- A Be. 43. §-a szerint "a büntetőeljárásban...hatóságon, illetőleg azok tagjain kívül a terhelt, a védő, ... vesznek részt."
A 48. § /1/ bek. rendelkezik arról, hogy védőt elsősorban a terhelt hatalmazhat meg. A 49. § /1/ bek. azonban előírja azt is, hogy a hatóságnak kell védőt kirendelni, ha a terheltnek nincs meghatalmazott védője és a védelem kötelező.
A 44. § /4/ bekezdése így szól: "A terhelt ...a nyomozás során is megtekintheti a saját vallomásáról és azokról az eljárási cselekményekről készült iratokat, amelyeknél jelen lehetett, továbbá a szakvéleményt, az egyéb iratokat pedig akkor, ha ez a nyomozás érdekeit nem sérti."
Az 52. § /3/ bek. szerint "A védő irat-megtekintési jogára a 44. § /4/ bekezdése irányadó."

- A 4/1991. (III. 14.) IM-BM együttes rendelet  - a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adásáról - 1. §-a rendelkezik arról, hogy a büntetőeljárás során keletkezett iratokról az a hatóság, amely előtt a büntetőeljárás folyamatban van a terhelt, a védő stb. kérésére másolatot ad.
A 3. § szerint a nyomozás befejezéséig az 1. § (1) bekezdésében felsoroltak csak olyan nyomozati cselekményről készült iratról kaphatnak másolatot, amelyen jelen lehettek. A nyomozás befejezése után a nyomozás iratairól az e rendeletben foglalt korlátozással adható másolat. Ez a korlátozás azonban a terheltre és a védőre nem vonatkozik, éppen az ő érdeküket védi.
Az 5. § (3) bek. szerint a másolatért az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. 42. §-ának (3) bek-re figyelemmel, a törvény mellékletének IV. címében meghatározott összegű illetéket  illetékbélyeggel kell megfizetni.

- Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. mellékletének IV. címében foglaltak szerint a nem hitelesített fénymásolat illetéke oldalanként 20 forint. Ha az eredeti jegyzőkönyvvel egyidejűleg átütéssel készül a másolat az illeték oldalanként 10 forint, de legalább 30 forint.

- A büntetőeljárás során kirendelt védő díjáról és költségeiről szóló 1/1974. (II. 15.) IM rendelet a védő tárgyaláson való részvételéért járó díjának és úti-, illetve szállásköltségének kifizetéséről rendelkezik, amit az eljáró hatóság fizet ki.

A megállapított tényállás:
A védelemhez való jogot az Alkotmány 57. § (3) bekezdése biztosítja a büntetőeljárás alá vont személy részére. Ez a jog az eljárás minden szakaszában megilleti azt, akivel szemben büntető eljárás indult és ez a jog magában foglalja a Be. szerint biztosított iratmegtekintés és iratmásolatkérés jogát is. 
A panasz szerint egyes nyomozó hatóságok a nyomozás során attól az időponttól engedélyezik a védő irat-megtekintési és iratmásolat kérési jogosítványának gyakorlását, amikor meghatalmazását leadta, illetve amikor kirendelése megtörtént. Nem engedélyezik azonban ezeket az addig keletkezett iratok tekintetében. Ez a gyakorlat ellentétes a Be. 44. § /4/ bekezdésével, de sérti az 52. § /3/ bekezdését is. A Be. ezen szabályai ugyanis nem korlátozzák a védő és a gyanúsított jogát ahhoz, hogy a nyomozás során megtekintse azokat az iratokat, esetleg másolatot kérjen az olyan iratról, ami saját vallomásáról és azokról az eljárási cselekményekről készült, amelyeknél jelen lehetett vagy lehetett volna, továbbá a szakvéleményt. Az egyéb iratokat annyiban veszi ki a főszabály alól a Be., hogy a nyomozás érdekeinek biztosítása érdekében az egyéb irat megtekintése vagy azokról másolat adása megtagadható. A nyomozó hatóságok a Be-vel ellentétes gyakorlata alkotmányos visszásságot is teremt a védői jogok korlátozásával.

A fenti gyakorlat alapján megállapítottam a jogbiztonság sérelmét is. Ha ugyanis a gyanúsított vagy védője nem tekinthet bele a nyomozás során azokba az iratokba, melyeknek tartalmát az adott eljárási cselekményen való részvétele esetén egyébként is ismerné, akkor a jogbiztonság elvéből fakadó eljárási garanciák nem érvényesülnek.

A beadvány azon része, mely szerint a kirendelt védő iratmásolat kérésének joga korlátozódik a gyakorlatban azzal, hogy nem térítésmentes a büntetőeljárás során készült iratokról a másolat adása, felvetette a jogbiztonsághoz való jognak és a különbségtétel nélküli eljárás tilalmának sérelmét is. Az a gyanúsított ugyanis, aki anyagi helyzete folytán nem tud ügyvédet meghatalmazni védelme érdekében, továbbá a részére kirendelt védő, aki saját költségén nem kér iratmásolatot, nem tud úgy felkészülni a védelemre, mint az aki megfizeti a másolás díját. Végülis ilyen esetben sem érvényesülnek azok az eljárási garanciák, melyek a jogbiztonságnak mint alkotmányos alapelvnek a fennállását biztosítják.

A kirendelt védők jogállásához kapcsolódik a beadványban megfogalmazott azon javaslat mely szerint jogszabály írja elő a kirendelt védő készkiadásainak állam általi viselését. Ilyen jogszabály a kirendelt védő díjára vonatkozóan létezik. A büntetőeljárás során a kirendelt védő számára felmerülő készkiadásokkal összefüggően azonban ilyen jogszabály nincs. Ez is  jogbizonytalanságot teremt. Ezt a következőkből állapítottam meg: az Alkotmány 2. § (1) bek. szerint "A Magyar Köztársaság ...demokratikus jogállam." 
Az Alkotmánybíróság 45/1991. (IX. 10.) határozata pedig azzal foglalkozik, hogy a jogbiztonság "a jogállamiság egyik fontos tartalmi eleme". Továbbá a 11/1992. (III. 5.) AB határozat indokolása szerint "a jogállamiság elve...önálló alkotmányjogi norma, aminek sérelme önmagában is megalapozza valamely jogszabály alkotmányellenességét... A jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák."

Megállapított alkotmányos visszásságok:
- Vizsgálat során megállapítottam, hogy a nyomozó hatóságoknak az a gyakorlata, mely szerint azokra az iratokra engedélyezik a védő irat-megtekintési és iratmásolat kérési jogosítványának gyakorlását, melyek azt követően keletkeztek, amikor meghatalmazását leadta, illetve amikor kirendelése megtörtént, a vonatkozó jogszabályokkal ellentétes és alkotmányos visszásságra utal. Sérti a védelemhez való jogot, de a jogbiztonság elvének érvényesülését is veszélyezteti.
- Megállapítottam azt is, hogy a 4/1991. (III. 14.) IM-BM együttes rendelet  5. § (3) bekezdése szerint a büntetőeljárás során keletkezett iratokról készített másolatért illetéket kell fizetni. Ezt figyelembevéve a kirendelt védő iratmásolat kérésének joga korlátozódik azzal, hogy nem térítésmentes a büntetőeljárás során készült iratokról a másolat adása. Ez a körülmény - a már említett alkotmányos jogok sérelme mellett - sérti a különbségtétel nélküli eljárás tilalmának elvét.
- A büntetőeljárás  során kirendelt védő díjáról és költségeiről szóló 1/1974. (II. 15.) IM rendeletet alapján a védő tárgyaláson való részvételéért járó költségeket és díjat az eljáró hatóság fizeti ki.  Ennek a jogszabálynak a hatálya azonban nem terjed ki a büntetőeljárás során kirendelt védő részéről felmerülő készkiadásokra. Ezért itt is megállapítható a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság.

Ajánlások: 
- Megkeresem az Országos Rendőr-főkapitányság, a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága vezetőjét, valamint a legfőbb ügyész urat és kérem, hogy irányítási jogosítványaikat gyakorolva szíveskedjenek belső rendelkezésben felhívni a felügyeletük alá tartozó nyomozó szervek figyelmét arra, hogy a védelemhez való alkotmányos jog, illetve a jogállamiság elve nem szenvedhet csorbát a büntetőeljárások során, illetve a nyomozó hatóságok eljárása nem korlátozhatja a Be. és a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adását szabályozó 4/1991. (III. 14.) IM-BM együttes rendelet azon előírásait, melyek a gyanúsított és a védő irat-megtekintési és másolatkérési jogosítványaira vonatkoznak.
- Kérem az igazságügyi, valamint a belügyminiszter urakat, hogy módosítsák a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adását szabályozó 4/1991. (III. 14.) IM-BM együttes rendeletet olyan módon, hogy lehetővé váljon a kirendelt védő számára az iratmásolat díjmentes igénylése. 
- Indítványozom továbbá az igazságügyi miniszter úrnak, hogy vizsgálja felül a büntetőeljárás során kirendelt védő díjáról és költségeiről szóló 1/1974. (II. 15.) IM rendeletet és módosítsa         azt úgy, hogy a büntetőeljárás során kirendelt védő készkiadásait az állam viselje. 

Budapest, 1996. június 24.

Gönczöl Katalin