OBH 4023/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Dr. N. I.  egyetemi docens panasszal fordult hivatalunkhoz amiatt, hogy a Művelődési és Közoktatási Minisztérium (MKM) Közoktatásfejlesztési és Kutatásszervezési  Főosztálya, tanári segédkönyv elkészítésére adott megbízási szerződésben figyelmen kívül hagyta a szerzői jogvédelemre vonatkozó szabályokat. Panaszosunk a forgalomban lévő földrajz , biológia, fizika, kémia tankönyvekhez tanári segédkönyvek elkészítésére kapott megbízást a Közoktatásfejlesztési és Kutatási Főosztállyal együttműködő EUROEDUCATIO BT-től, 1995. július 1-én . A művel Ő és szakértői csoportja időben elkészült és átadták lektorálásra. A lektori véleményeket kéziratokat 1995. december 15-e helyett január 3-án kapták vissza hiányosan. Az egyik fizika kéziratot visszatartották azzal, hogy az a lektornak jogában áll.
1996. március 20-án  K. L. főtanácsoshoz irt levelében panaszosunk  ismételten kérte a hiányzó kéziratot és a kiadói szerződés megkötését. A főtanácsos 1996. április 12-én írt válaszlevelében azt állítja, hogy a panaszos nem teljesítette a megbízási szerződésben foglaltakat, mert nem adta vissza még a lektorálás után kijavított kéziratokat. Véleménye szerint a kiadói szerződés megkötésére pillanatnyilag azért nincs mód, mert a mű nem kerül kereskedelmi forgalomba, azt a világbanki iskolák az -MKM "Emberi erőforrások fejlesztése" világbanki program keretében- kapják meg. Az ilyen kis példányszámú kiadvány megjelentetését kiadó nem vállalja, ezért azt a minisztérium saját költségén intézi. Ebben azonban  nem foglaltatik benne újabb szerzői honoráriumhányad , minthogy azt már a szerzői megbízás alapján kifizették. Ismételten kéri a panaszost, hogy a kéziratok javított példányait haladéktalanul küldje meg a nevére.

Dr. N. I. hasonló bánásmódot  tapasztalt az MKM Államtitkári Hivatala részéről is. 
M. T. személyi titkártól kapott megbízást 1995. október 31-én szóban a környezeti nevelési koncepció kidolgozására. Miután a koncepció kidolgozásával elkészült, elküldte annak ellenére, hogy szerződést még nem írhatott alá. Munkájával meg voltak elégedve, kérték a további részeket. Annyit jeleztek csupán, hogy nevét levették az anyagról, mert nem szeretnék, ha támadás érné. Végül is 1996. március 28-án küldték el részére a szerződés szövegét, amivel kapcsolatos kifogásait nyomban elküldte M. T.nak ( ld. a 8. sz. iratot). M. T. jelezte, hogy 10 napon belül visszatér a problémára .Ez azonban nem történt meg ezért panaszos sem küldte el a munka további részeit.

 Feltételezett alkotmányos jogsérelem

A tulajdonjog védelméből következően a szellemi alkotással való szabad rendelkezés jogának sérelme. (Alkotmány  13.§.(1) bek.)                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               
 									  
Alkalmazott jogszabályok

1./
A 1969. évi III. tv. (Szjt.) 26.§(1) bekezdése szerint a felhasználói szerződés feltételeit a törvényben megszabott korlátok között  a felek állapítják meg.

(2) bekezdés szerint a szerző hátrányára nem lehet eltérni a tv. olyan szabályától, amely a szerző érdekének védelmét szolgálja. Ugyancsak nincs helye eltérésnek  a tv. alapján kibocsátott jogszabály olyan rendelkezésétől, amely az eltérést megtiltja. Az ezekbe a szerződésekbe ütköző szerződési kikötés semmis,- helyébe a jogszabály megfelelő rendelkezése lép.

29. §. (1) bek.: A jövőben megalkotandó műre vonatkozó szerződés alapján átadott mű elfogadása felöl a felhasználó a jogszabályban megállapított határidő ( két hónap) alatt köteles nyilatkozni. 

(2) bek.: Ha a szerződés a jövőben megalkotandó műre szól, a felhasználó jogosult az elkészült művet indokolt esetben, megfelelő határidő tűzésével- a szerzőnek kijavítás végett ismételten visszaadni.

(3) Ha a szerző a kijavítást alapos ok nélkül megtagadja, vagy határidőre nem végzi el. a felhasználó a szerződéstől díjfizetés közelezettsége nélkül elállhat.

(4) Ha a mű javítás után sem alkalmas a felhasználásra, a szerzőt csak mérsékelt díjazás illeti.

32. §.: A kiadói szerződés csak meghatározott időre, vagy meghatározott példányszámra szólhat. Jogszabály megengedheti határozatlan időtartamú szerződés kikötését, továbbá megszabhatja a szerződés leghosszabb időtartamát.

2./
1/1970.(III.20.) MM.rendelet a kiadói szerződések feltételeiről és a szerzői díjakról.

1.§.(1) bekezdés: A rendelet hatálya a szépirodalmi művek, a tudományos, szakmai és ismeretterjesztő írói művek és tankönyvek, az oktatás céljára szolgáló jegyzetek....stb. terjed ki.

2.§. (1) bek:  A szerződésben meg kell határozni a  - szerződés időtartamát
						           - a mű jellegét, műfaját
							- a mű hozzávetőleges terjedelmét, kivéve,                                          							ha a díjazás a mű terjedelmétől független.
							-a szerző díjazását
							-a kézirat átadásának időpontját,
							-a szerzőt megillető tiszteletpéldány 								számát					
							a kiadás határidejét.
9.§. (2) bek.:  Az (1) bek. b./pontja szerint megállapított szerzői díj (amikor a felek előre meghatározott összegben állapodnak meg)  -a felek megállapodása alapján- magában foglalhatja a szerződés tartama alatt megjelenő további kiadások díját is.                                                 

37.§.(1) bekezdés: ....tankönyvnek minősül továbbá a segédlet is.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Dr. N. I. a minisztérium által megbízott EUROEDUCATIO BT-vel kispéldányszámú, az iskolákba térítésmentesen eljuttatandó tanári segédlet megírására kötött szerződést, amelyen a Művelődési és Közoktatási Minisztérium szerepel kiadóként. Ilyenkor a szokásos gyakorlat szerint nem kiadói szerződés, hanem megbízási szerződés aláírására kerül sor, amelyet formanyomtatványon kötnek.
Magyar Bálint miniszter úr tájékoztatása szerint nincs akadálya annak, hogy a szerzők által kívánt bármely, pl. a szerzői jogokra vonatkozó kiegészítés a szerződésbe kerüljön. Dr. N. I. a szerződés aláírásakor ilyen igényt nem fogalmazott meg. Miniszter úr álláspontja szerint ezért nem is történt jogsértés, mert az EUROEDUCATIO BT-vel  kötött szerződés megbízási szerződésnek tekinthető.

A Szerzői Jogvédő Hivatal véleménye szerint azonban a szóban forgó szerződés -bár formailag és tartalmilag is- megbízási szerződésnek tekinthető, utóbb ezeket a megbízó (ill. a vele szerződéses kapcsolatban álló MKM Világbanki Programiroda) mégis kiadói szerződésként értelmezi. Ehhez azonban a szerződésből lényeges elemek hiányoznak:
 
-  annak rögzítése, hogy a megbízás teljesítésével létrejött írásmű a megbízott szerzői alkotása, melynek felhasználói jogát a megbízónak átadja,

- a felhasználási jog mértékének, időtartamának rögzítése az Szjt. 32.§-a, ill. az 1/1970.MM. számú rendelet 2.§.(1) bekezdés alapján,

- annak meghatározása, hogy a megbízási díj, mint szerzői jogdíj milyen mértékű felhasználásra jogosít a szerződés időtartama alatt (pl. tetszőleges számú kiadás egyszeri díja, vagy minden újabb kiadás újabb szerzői díjigényt jelent az egyszeri díj százalékában meghatározva). Erre utal az 1/1970. MM. számú rendelet 9.§. (2) bekezdése is.

A megbízási szerződés tehát önmagában nem azonosítható (helyettesíthető) a jövőben megalkotandó műre vonatkozó kiadói szerződéssel, mert abban tehát a megbízási elemeken túlmenően a felhasználás módjára, mértékére, a kizárólagos jog időtartamára vonatkozóan is meg kell állapodni.
Elfogadom a Szerzői Jogvédő Hivatal véleményét, mely szerint szerzői jogsértés nem történt, csak a mindkettőjük szerinti jogviszonyt kell a feleknek  kiegészítő szerződésben kölcsönös megállapodással rendezniük. 

Ajánlás

Alkotmányos jogsértés az ügyben nem állapítható meg, de ennek veszélye fennáll, ezért Miniszter Úr figyelmébe ajánlottam a Szerzői Jogvédő Hivatal véleményét, mely pontosan megfogalmazza azokat a lényeges elemeket, melyeket az EUROEDICATIO BT. és panaszos között létrejött megbízási szerződésekből hiányoznak.     
Kértem továbbá intézkedését annak érdekében is, hogy a Szerzői Jogvédő Hivatal véleményét az MKM Államtitkári Hivatala is vegye figyelembe saját szerződései elkészítésekor.
Egyben kértem közreműködését abban, hogy Dr. N. I. és az MKM  Közoktatásfejlesztési és Kutatásszervezési Főosztálya között a kérdéses jogviszony a felek kölcsönös szándéka szerint rendeződjön. Erről tájékoztattam a panaszost is, akit felkértem a 
megbízóval való együttműködésre. 

Budapest, 1996. szeptember 17.

Dr. Polt Péter