OBH 3973/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

H. Sz. Ferenc fertődi lakos panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez rokkantsági nyugdíj igénye elbírálása során vele szemben alkalmazott eljárás orvoslása miatt.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. § (1-2) bek. / 
Jogbiztonsághoz való jog /Alk. 2. § (1) bek./

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./
 MT rendelet /R./ 
272. § (1) A nyugellátással és a baleseti nyugellátással kapcsolatban a rokkantság fokát és a munkaképesség- csökkenés mértékét az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének orvosi bizottságai /a továbbiakban: orvosi bizottság/ véleményezik.
" (2) Ha a társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata során a bíróság a keresetet elutasította ugyan, de a munkaképesség-csökkenésnek utóbb bekövetkezett, a rokkantsági fokot elérő változását, illetőleg a rokkantság fokát vagy a munkaképesség-csökkenés mértékét az ítélet indokolásában tényként rögzítette, akkor az újabb igénybejelentés alapján megismételt eljárásban az (1) bekezdés szerinti orvosi véleményt már nem kell beszerezni." 

Megállapított tényállás

A panaszos rokkantsági nyugdíj igényét a Győr-Moson-Sopron Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Soproni Kirendeltsége 1995. március 13-án kelt 25-346/1995/7. számú határozatával elutasította, mivel az orvosi bizottság szakvéleménye szerint 40 %-os volt a munkaképesség csökkenése. A panaszos fellebbezésére a kirendeltség vezetője asz 1995. április 11-én kelt 25-346/1995/11. számú határozatával az I. fokú határozatot helybenhagyta a II.fokú orvosi bizottság szakvéleménye alapján, mely ismét 40 %-os munkaképesség-csökkenést állapított meg. A panaszos keresettel fordult a II. fokú határozat ellen a Győri Városi Bírósághoz. A Győri Városi Bíróság a P. 21.635/1995/10. számú ítéletével elutasította a keresetet, azonban az  ítélet indoklási része tartalmazta, hogy a munkaképesség-csökkenés az igazságügyi  orvos szakértő véleménye szerint 1995. szeptember 14-től véglegesen 50 %-os mértékü. 

A panaszos rendszeres szociális járadék iránti igényt nyújtott be a Soproni Nyugdíjbiztosítási Kirendeltséghez, de ismételten orvos szakértői vizsgálatot rendeltek el a jogosultság megállapításához. 

A fentiek alapján megállapítható, hogy az igény elbírálásakor hatályos jogszabálynak megfelelően, jogszerűen járt el a kirendeltség, amikor az új igény elbírálásához új orvos szakértői vizsgálatot rendelt el. A bíróság ítéletében a korábbi rokkantsági nyugdíj igényt utasította el és csak az indoklási részben hívta fel a figyelmét a panaszosnak, hogy bár nem a rokkantsági nyugdíj igény benyujtásától, csak későbbi időponttól /1995. szeptember 14-től/ munkaképesség-csökkenésének mértéke 50 %-os végleges, tehát a jogszabályban előírt egyéb feltételek megléte esetén rendszeres szociális járadék megállapítását kérheti.

1996. július 18-tól a 25 RSZJ 2788/96. számú határozatával a panaszos részére a Soproni Nyugdíjbiztosítási Kirendeltség rendszeres szociális járadékot állapított meg.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese megállapítása szerint, bár a Nyugdíjbiztosítási Kirendeltség jogszerűen járt el a panaszos rokkantsági nyugdíjigénye, illetőleg a rendszeres szociális járadék igénye elbírálásakor, mégis sérült a szociális biztonsághoz és jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos elv.

Ajánlásra azonban azért nincs szükség, illetőleg a vizsgálat lezárható, mert a szociális biztonságot és jogbiztonságot sértő eljárást az R. 272. §-a 1997. január 1-jétől hatályos módosítása megszüntette. Nevezetesen, ha a társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata során a bíróság a keresetet elutasította ugyan, de a munkaképesség-csökkenésének utóbb bekövetkezett, a rokkantsági fokot elérő változását, illetőleg a rokkantság fokát vagy a munkaképesség-csökkenés mértékét az ítélet indoklásában tényként rögzítette, akkor az újabb igénybejelentés alapján megismételt eljárásban orvos szakértői véleményt már nem kell beszerezni.

Budapest, 1997. április 26.

Dr.Polt Péter