OBH 3900/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása:
M. Lászlóné szóban terjesztett elő panaszt hivatalunkhoz. Panasza szerint 1995. november 17-én, a Budapest IV., Kemény Gusztáv u. 3. számú ház előtt lévő trafiknál egy kisteherautó induláskor a trafik oldalának nyomta őt és testvérét. A panaszos 8 napon túl, testvére 8 napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedett.
A balesetet okozó járművezető a cselekményt elismerte, a helyszínről nem távozott el. 
A baleset után kb. egy óra múlva a helyszínen megjelent egy rendőr, aki azon kívül, hogy a teherautó vezetőjével beszélt, más intézkedést nem tett. Pl. helyszíni szemlét nem végzett, erre nem is tett intézkedést, mentőt nem hívott. 

M-né előadta azt is, hogy testvérével bementek a IV. kerületi rendőrkapitányságra, de ott a kapuban álló rendőr tiszteletlen, durva módon beszélt velük, a balesetről pedig úgy nyilatkoztak, hogy az nem volt baleset, mindössze szabálysértés tényét állapították meg.
Ezt követően a panaszos kérte, hogy az illetékes rendőri szerv vonuljon ki a trafikhoz, tartson helyszíni szemlét. Ezt végül teljesítették, melynek során a trafikos közölte a rendőrökkel, hogy tudja a járművezető nevét és elérhetősége helyét. Ennek ellenére a helyszíni szemlét követően tett feljelentés alapján a rendőrség ismeretlen tettes ellen rendelte el a nyomozást, amit a panaszos sérelmesnek tartott.
A panaszos kifogásolta továbbá, hogy a kihallgatásukat végző vizsgáló nem adott másolatot a felvett jegyzőkönyvből, sőt azt kifejezetten megtagadta.

Az érintett alkotmányos jogok:
Jogbiztonsághoz való jog. (Alk. 2. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
- A Be. 130. § /1-2/ bek. szerint: "(1) Nyomozásnak – a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével – a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
(2) A nyomozás elrendelése előtt halaszthatatlan nyomozási cselekményeknek van helye, ha a késedelem veszéllyel jár, így különösen a megkezdett bűncselekmény befejezésének, újabb bűncselekmény elkövetésének, az elkövető elrejtőzésének, a bizonyítékok eltüntetésének vagy megsemmisítésének megakadályozása érdekében. Előzetes letartóztatás, ideiglenes kényszergyógykezelés és lakhelyelhagyási tilalom azonban nem rendelhető el."

132. § (1) "Ha a rendelkezésre álló adatok alapján meghatározott személy alaposan gyanúsítható bűncselekmény elkövetésével, a hatóság közli vele ennek lényegét, a vonatkozó jogszabályok megjelölésével."

- A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 13. § (1) bekezdése rendelkezik a rendőr intézkedési kötelezettségéről. Eszerint:"A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van."

A törvény a közlekedésrendészeti intézkedés szabályairól is szól. A 44. § (1) bekezdése szerint: "A rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során
a) a közúti forgalmat irányíthatja, korlátozhatja, illetve szüneteltetheti;
b) a közlekedési rendszabályok megtartását, a járműhasználat szabályszerűségét, az okmányokra és a felszerelésekre vonatkozó előírások megtartását, a jármű birtoklásának jogszerűségét, az üzemben tartó, illetőleg a használó személyazonosító adatait, a jármű közlekedésbiztonsági állapotát és adatait a forgalomban és a telephelyen – a jogszabályban meghatározottak alapján – ellenőrizheti;
c) a jármű vezetőjét a rendszeresített eszközzel légzésminta, ha nála a vezetési képességére hátrányosan ható szer befolyása vagy alkoholfogyasztás miatt bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésének gyanúja merül fel, az egészségügyi szolgálat igénybevételével vér-, vizelet- és műtétnek nem minősülő módon egyéb minta adására kötelezheti;
d) a vezetői engedélyt, illetőleg a jármű hatósági engedélyét, jelzését – a jogszabályban meghatározottak szerint – a helyszínen elveheti;
e) a forgalomban való részvételt megtilthatja, ha a jármű vagy vezetőjének állapota a közúti forgalom biztonságát veszélyezteti, és a további jogellenes járműhasználat megakadályozása céljából a jármű kulcsait elveheti, illetőleg a járművet más módon mozgásában korlátozhatja vagy elszállíttathatja."

- A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 5. §-a így rendelkezik: " A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói rendelkezésekben meghatározottak szerint látja el."

A 6. § (1) bek. szerint: "Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.]."

A szolgálati fellépés módjáról rendelkezik a 7. § (1) bek.: "A rendőri intézkedést – ha az intézkedés jellegéből vagy a körülményekből más nem következik – a napszaknak megfelelő köszönéssel, a polgár nemének, életkorának megfelelő megszólítással – ha a rendőr egyenruhát visel – tisztelgéssel és a tervezett intézkedés közlésével kell megkezdeni. Polgári ruhában intézkedő rendőr szolgálati igazolványa felmutatásával igazolja a rendőrséghez tartozását és intézkedési jogosultságát."

A rendelet szabályozza a közlekedési baleset helyszínén történő eljárást is.  A 18. §-a így szól: "(1) Közlekedési baleset helyszínén a rendőr a helyszín biztosítására vonatkozó általános szabályok szerint jár el.
(2) Hatáskörébe nem tartozó ügyekben a baleseti helyszínelőt értesíti. A baleseti helyszínelő kiérkezéséig a rendőr gondoskodik az elsődleges intézkedések (elsősegélynyújtás, értesítés adás, helyszínbiztosítás, tanúkutatás, kikérdezés, kárelhárítás, a forgalom folyamatosságának biztosítása stb.) megtételéről, a kiérkezése után segíti munkáját, elvégzi a rábízott feladatokat (forgalomirányítás, helyszínfelmérés stb.).
(3) A közúti járművezetésre vonatkozó szabályok megszegésével nem közúton súlyos sérülést vagy halált okozó közlekedési balesetnél is, a közúti közlekedési balesetekre vonatkozó szabály szerint kell eljárni." 

- A 4/1991. (III. 14.) IM-BM együttes rendelet  - a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adásáról - 1. § /1/ bekezdése rendelkezik arról, hogy a büntetőeljárás során keletkezett iratokról az a hatóság, amely előtt a büntetőeljárás folyamatban van a terhelt, a védő, a törvényes képviselő, a sértett, a magánvádló, a magánfél, az egyéb érdekelt valamint a sértett a magánfél, és az egyéb érdekelt képviselője kérésére nem hiteles másolatot, külön kérelmére hiteles másolatot ad.
(2) A feljelentő részére csak a feljelentésről adható másolat.

A 3. § (1) bek. így rendelkezik: "A nyomozás befejezéséig az 1. § (1) bekezdésében felsoroltak csak olyan nyomozási cselekményről készült iratról kaphatnak másolatot amelyen jelen lehettek. A nyomozás befejezése után a nyomozás iratairól a 2. és 4. §-ban foglalt korlátozással adható másolat.
(2) A sértett illetőleg a tanú vallomását tartalmazó nyomozási iratról készült másolaton nem tüntethetők fel a sértett illetőleg a tanú személyi adatai.

Az 5. § (3) bek. szerint a másolatért az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. 42. §-ának (3) bek-re figyelemmel, a törvény mellékletének IV. címében meghatározott összegű illetéket  illetékbélyeggel kell megfizetni.

- Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. mellékletének IV. címében foglaltak szerint a nem hitelesített fénymásolat illetéke oldalanként 20 forint. Ha az eredeti jegyzőkönyvvel egyidejűleg átütéssel készül a másolat az illeték oldalanként 10 forint, de legalább 30 forint.

A megállapított tényállás:
A BRFK Közlekedésrendészeti Főosztály Közlekedés-Baleseti Osztály 172-1325/95. bü. szám alatt nyomozást rendelt el közúti baleset gondatlan okozása vétség elkövetésének alapos gyanúja miatt. A nyomozást ismeretlen tettes ellen rendelték el, mert Budapesten, 1995. november 17-én, 11.15 óra körüli időben a IV. ker. Kemény Gusztáv u. 3. szám előtt tehergépkocsival, tolatás közben elütötte a járdán haladó M. Lászlóné és Seprenyei Árpádné gyalogosokat. A nyomozás során megállapították, hogy "az ismeretlen rendszámú gépkocsit Falusi Sándor vezette". Megállapították azt is, hogy Falusi Sándor külföldön tartózkodik és várhatóan októberben tér vissza az országba. Ezért a nyomozó szerv a nyomozást 1996. május 13-án felfüggesztette, ezzel egyidejűleg elfogatóparancsot bocsátott ki Falusi ellen.

Az ügyben folyamatban lévő büntetőeljárásban tett panaszt M-né, ezért megkereséssel éltünk a Fővárosi  Főügyészség és a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjéhez.

A fővárosi főügyészt felkértük, hogy a nyomozás felett gyakorolt törvényességi felügyelet keretében vizsgálja meg a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztály Közlekedés-Baleseti Osztály 172-1325/95. bü. számú ügyiratát. Kértük állapítsa meg, hogy megalapozott volt-e a nyomozás elrendelése ismeretlen tettes ellen, a helyszíni intézkedés szakszerű volt-e, esetleg a késedelmes helyszíni szemle lefolytatása miatt az eljárás eredményes befejezése sérelmet szenvedhet-e.

A BRFK vezetőjét is vizsgálat tartására kértük fel arra vonatkozóan, hogy az ügyben a helyszínen eljáró rendőr, illetve az objektum őr magatartása, viselkedése törvényes, illetve szakszerű volt-e. Kértük annak megállapítását is, hogy a sértettek kértek-e, kaptak-e, ha nem miért nem iratmásolatot vallomásukról. Kértük, hogy mulasztás megállapítása esetén tegye meg a szükséges intézkedéseket.

A vizsgálat megállapításai:
A főügyész és a főkapitány úr megkeresésemre a vizsgálatot lefolytatták, annak eredményéről tájékoztattak. 

Főügyész úr megállapította, hogy a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztály Közlekedés-Baleseti Osztálya 172-1325/95. bü. számú ügyében a nyomozás ismeretlen tettessel szemben történt elrendelése nem kifogásolható, mert a nyomozás bűncselekmény alapos gyanúja miatt indult (nem személyi alapos gyanú miatt). Az ismeretlen tettes ellen való nyomozás elrendelésének csupán ügyviteli jelentősége van. 
Megállapította azt is, hogy a helyszíni intézkedés szakszerűtlen volt, de sem ez a körülmény, sem az eljárás elhúzódása nem veszélyezteti az eljárás sikeres befejezését. 

Főkapitány úr a szükséges vizsgálat lefolytatását követően megállapította, hogy a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányságán a panaszos által megjelölt időpontban szolgálatot teljesítő objektum őr megszegte  a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 5 §-ában előírtakat, vagyis magatartása kimerítette a szakszerűtlen, kultúrálatlan intézkedés fegyelemsértését. Ezért az objektum őrrel szemben fegyelmi eljárást folytatott és megrovás fenyítésben részesítette.
Ugyancsak fegyelmi eljárást folytatott a szóban lévő büntetőeljárás előadójával szemben, mert felmerült annak alapos gyanúja, hogy ő is elkövette a szakszerűtlen, kultúrálatlan intézkedés fegyelemsértését. A fegyelmi eljárás során megállapította, hogy az ügy vizsgálója előírásszerűen végezte munkáját, nem tagadta meg az iratmásolat kiadását, csak arra hívta fel a panaszos  figyelmét, hogy a megfelelő értékű illetékbélyeg lerovása esetén tudja a tanúvallomásról készült másolatot kiadni. Ezért ezt a fegyelmi eljárást főkapitány úr - fegyelemsértés hiányában - megszüntette.

A főügyészség és a főkapitányság vezetőjének tájékoztatása egyaránt tartalmazta, hogy a baleset helyszínén megjelent, de intézkedést nem foganatosító rendőr megszegte a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 13. § (1) bekezdésében és a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 6. § (1) bekezdésében foglaltakat. Ez - jelentési kötelezettség elmulasztása miatt - fegyelmi eljárás lefolytatását alapozta volna meg. A szóban lévő személy azonban időközben nyugállományba vonult, melyre tekintettel vele szemben nem volt lehetőség a fegyelmi jogkör gyakorlására.

A megkereséseimre adott válaszokat elfogadtam, M. Lászlóné panasza tárgyában az eljárást befejeztem. 
Budapest, 1996. november 11.

Gönczöl Katalin