OBH 3813/1996, 4898/1996, 8215/1996, 8702/1996, 3053/1997, 5666/1997, 6954/1997, 7963/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszosok beadvánnyal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezték, hogy a személygépkocsi szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító jegyzői határozat megszületése után a jogosultnak éveket kell várnia a teljesítésre. 

Megállapított tényállás

A személygépkocsi szerzési támogatásról szóló szabályokat a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet tartalmazza. Eszerint a súlyos mozgáskorlátozottság és a jogosultság tényét a jogszabályban foglalt feltételek fennállása esetén a települési önkormányzat jegyzője határozatban állapítja meg.

Panaszosok súlyos mozgáskorlátozottak, akik évek óta rendelkeznek az említett jegyzői határozattal. Ennek ellenére minden évben arról tájékoztatják őket, hogy a keret szűkössége miatt nem lehet minden jogos igényt kielégíteni. 

A vizsgálat során megkerestem a Népjóléti Minisztériumot és véleményüket kértem a panaszokkal kapcsolatban. Válaszukban tájékoztattak, hogy a több évig tartó várakozás a jegyzői határozat kézhezvételétől a támogatás tényleges igénybevételéig ennek a támogatási rendszernek mindig jellemzője volt. Az évente kiadható szerzési és átalakítási támogatások keretszámát a költségvetés függvényében a népjóléti miniszter a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségével egyetértésben állapítja meg. Általában megyénként az igények tíz százalékának kielégítésére van mód.

Alkalmazott jogszabályok

164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről

"2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély."

"8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani."

"11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni."

"14. § (1) Az évente kiadható szerzési és átalakítási támogatások keretszámát a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségével (a továbbiakban: MEOSZ) egyetértésben a népjóléti miniszter határozza meg és teszi közzé a Népjóléti Közlönyben – a költségvetési törvény függvényében – minden év április 30-ig.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a népjóléti miniszter minden év november 15-éig a szerzési és átalakítási támogatás pótkeretszámát a MEOSZ-szal egyetértésben megállapíthatja.
15. § (1) A hivatal az általa létrehozott bizottság véleményének figyelembevételével a 11. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján
a) a szerzési támogatás tárgyévi kielégítéséről július 31-ig,
b) az átalakítási támogatás kielégítéséről a tárgyévben folyamatosan
dönt.
A bizottság tagjai a MEOSZ területileg illetékes szervezetének meghatalmazott képviselője, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) tisztifőorvosa által megbízott szakorvos, valamint a hivatal által felkért személy.
(2) A kielégítésnél előnyben részesíthető az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki
a) saját jogán jogosult a szerzési és/vagy átalakítási támogatásra,
b) a személygépkocsit rehabilitáció céljából használná (munkaviszony, tanulói jogviszony folytatása),
c) egyedülálló,
d) a szerzési támogatás összegét a 3. § (1) bekezdése szerinti segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlására használja fel,
e) a honvédelmi kötelezettség teljesítése során, azzal összefüggésben vált súlyos mozgáskorlátozottá.
(3) A hivatal (1) bekezdés szerinti határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs."

"16. § A hivatal a 15. § (1) bekezdése szerinti döntéséről értesíti a Minisztériumot, illetve a döntése alapján a tárgyévben szerzési, valamint átalakítási támogatásban részesülő személyekről tájékoztatja a jogosultságot megállapító jegyzőt.
17. § (1) A hivatal a szerzési és átalakítási támogatás kielégítését megállapító határozatának jogerőre emelkedését követő 15 napon belül névre szóló utalványt állít ki a súlyos mozgáskorlátozott vagy a 4. § (1) bekezdésében szabályozott feltételekkel rendelkező szállítást végző személy részére.
(2) A súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy az utalvány kiállítását követően vásárolhatja meg, vagy alakíttathatja át azt a személygépkocsit, melyhez az utalványt fel kívánja használni. Az utalvány kiállítása előtt megvásárolt, illetőleg átalakított személygépkocsi esetén a szerzési, valamint az átalakítási támogatás nem folyósítható."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során két megválaszolandó kérdés merült fel. Az első arra vonatkozott, hogy a támogatás valóban eljut-e a rászorulókhoz. A jogszabály szerint a jogosultság megállapításának feltétele a rászorultság, hiszen az részesülhet szerzési támogatásban, akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelem a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg. A kiadható szerzési és átalakítási támogatások keretszámát a költségvetés függvényében a népjóléti miniszter a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségével egyetértésben állapítja meg. Az utalványok elosztásának diszkrecionális joga a közigazgatási hivatalt illeti meg, az általa felállított bizottság véleményének figyelembevétele mellett, melynek tagjai a MEOSZ területileg illetékes szervezetének meghatalmazott képviselője, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei tisztifőorvosa által megbízott szakorvos, valamint a hivatal által felkért személy. Az utalványok elosztásának megfelelő módjára kellő garanciával szolgál tehát az említett Kormányrendelet szabályozása, mely biztosítja az érdekeltek képviselőinek részvételét a döntési folyamatban és meghatározza az előnyben részesítés lehetőségének szempontjait. Eszerint a kielégítésnél előnyben részesíthető az a súlyos mozgáskorlátozott személy aki saját jogán jogosult a szerzési és/vagy átalakítási támogatásra, a személygépkocsit rehabilitáció céljából használná (munkaviszony, tanulói jogviszony folytatása), egyedülálló, a szerzési támogatás összegét segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlására használja fel, vagy honvédelmi kötelezettség teljesítése során, azzal összefüggésben vált súlyos mozgáskorlátozottá.

A másik vizsgálandó kérdés az volt, hogy az utalványok alacsony száma sérti-e a szociális biztonsághoz való jogot. Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

Az állam az Alkotmány 70/E. §-ban megfogalmazott kötelezettségének eleget tesz, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatások rendszerét. Ezen belül a jogalkotó maga határozhatja meg, hogy milyen eszközökkel éri el társadalompolitikai céljait. 

 A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Az államnak az ellátások kialakításánál azonban figyelemmel kell lennie a nemzetgazdaság teherbíró képességére is. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot a rendelkezésre álló utalványok szűkössége, hiszen önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését nem vezethet alkotmányos visszássághoz. 

A vizsgálat alkotmányos visszásságot nem tárt fel, ezért ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1997. szeptember 29.

Gönczöl Katalin