OBH 3803/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása és a megállapított tényállás

K. T. panaszt nyújtott be az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában az APEH Nógrád megyei Igazgatóságának (a továbbiakban: APEH) valamint a Nógrád megyei Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: MEP) eljárását sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1996. május 16-án megindítottam. Ezzel egyidőben megkerestem az APEH-t és a MEP-t.

A panaszos, a MEP nyilvántartása szerint, 1991. október 2-től 1995. november 3-ig volt társadalombiztosítási járulék fizetésére kötelezett. Ezen időtartamon belül 1991. október 2-től 1994. július 5-ig kiegészítő tevékenységet folytató vállalkozóként kellett a járulékot megfizetnie, tekintettel arra, hogy főállású munkaviszonyt igazolt.

Ezt követően 1994. július 6-tól 1995. november 3-ig főfoglalkozású egyéni vállalkozóként kezelték, vállalkozói igazolványának leadásáig.
  
Az iratokból megállapítható, hogy a panaszos MEP-hoz intézett levelében valóban tájékoztatást adott vállalkozói tevékenysége megszüntetéséről, de vállalkozói igazolványát ezzel együtt nem adta le az illetékes polgármesteri hivatalnál.

A jogszabályoknak megfelelően járt el tehát a MEP, amikor a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény 103/D §. (7) bekezdésének a.) pontja értelmében kötelezte a panaszost  a köztes időre vonatkozó  tb. járulék megfizetésére.

A panaszos, a  MEP igazgatójához intézett kérelme alapján, az összes körülményre figyelemmel, a fennálló tőke- illetőleg járuléktartozásra 12 havi részletfizetési kedvezményben részesült, valamint  kilátásba helyezték a késedelmi pótlék elengedését is, amennyiben járulék tartozásának az ütemezés szerint eleget tesz.

Ezt követően - miután 1995.IV.21-től 1995.VII.19-ig terjedő időre munkaviszonyt igazolt - járulék tartozását módosították, és a havonta fizetendő törlesztő részletek összegét is csökkentették.

Az APEH által - betekintésre átadott iratok alapján - megállapítható, hogy a panaszos, 1992. évről benyújtott személyi jövedelemadó  bevallását 1993-ban két alkalommal is helyesbítette. Mindkét alkalommal kötelezettségcsökkenést állapított meg saját maga számára, a saját kezűleg aláírt önellenőrzési nyomtatványokon.

Ez a kétszeres helyesbítés valóban azt eredményezte, hogy folyószámláján túlfizetés mutatkozott, így a számítógép ezt a "túlfizetést" tartalmazó adatot válogatta le,  amikor a vonatkozó jogszabályok értelmében az APEH tájékoztatási kötelezettségének a panaszos felé eleget tett.

A panaszos 1996. januárjában ismételten önellenőrzést nyújtott be. Ezen a nyomtatványon helyesbítette a kétszeres önellenőrzés következtében keletkezett valótlan adatokat, s egyben minimális önellenőrzési pótlékként kiszámított önmaga számára 500.- Ft önellenőrzési pótlékot.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során, a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése deklarálja: " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam."

Az állampolgári jogok  országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A panaszos által sérelmezett szervek eljárása, hozott határozataik és tett intézkedéseik megfeleltek úgy a formai mind a  tartalmi követelményeknek.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1996. június 26.

										Dr. Polt Péter