OBH 3694/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kubinyi Katalin

Az eljárás megindítása:

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a tulajdonában álló ingatlan kártalanítás nélkül az önkormányzat tulajdonába került. 

Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében meghatározott tulajdonhoz való jog esetleges sérelmére tekintettel indult meg a vizsgálat.

A megállapított tényállás:

Tiszalúc községben a régi 1392 telekkönyvi betétben nyilvántartott ingatlan tulajdonjogát a telekkönyvi nyilvántartás szerint 705/1960. sorszámú bejegyzéssel öröklés jogcímén szerezte meg a panaszos. Ezt a tényt igazoló telekkönyvi kivonat másolatot 1991. október 18-án adta ki a panaszosnak Szerencsen a Földhivatal. 

A szerencsi Körzeti Földhivatal vezetőjéhez küldött megkeresésre az alábbi válasz érkezett: "Térképi és nyilvántartási azonosítás során megállapítottam, hogy a tiszaluci 1392 számú telekkönyvi betétben nyilvántartott 719 helyrajzi számú ingatlan az új 484 helyrajzi számú ingatlanba lett beolvasztva, amit a tiszaluci 7 számú tulajdoni lapon a Nagyközségi Önkormányzat tulajdonaként tartunk nyilván, mint közterületet."

Az ismételt megkeresésre küldött válasz a következőket tartalmazza: Tiszalúc Nagyközség Önkormányzata Polgármesteri Hivatala 2462/1996. számú határozatával Tiszalúc Nagyközség Önkormányzata kérelmének helyt adott, és engedélyezte a 484 helyrajzi számú ingatlan megosztását 1996. június 6-án. A 484/1. helyrajzi számú visszamaradt, mint köztér, az Önkormányzat tulajdonában.

Tiszalúc  Nagyközség Képviselő-testülete 1995. augusztus 29-én megtartott ülésen 114/1995. (VIII.29.) Öth. számon az alábbi határozatot hozta: "Képviselő-testület egyhangúan egyetért azzal, hogy a tiszalúci önkormányzat tulajdonában álló belterületi közterületből intézményi területként kialakított 4884/2 hrsz-ú 282 m2 területet Szilágyi Józsefné részére 600 Ft/m2 + Áfa vételár ellenében kerüljön értékesítésre azzal, hogy az adásvételi szerződés csak azt követően köthető meg, miután az értékesítésre kerülő földrészlet pontos határvonala a helyszínen egyértelműen megállapításra került és az ingatlan birtokba adásának akadálya nincs."  Az adásvételi szerződést 1996. április 16-án kötötte meg Nánássy Miklós polgármester, mint eladó és Szilágyi Józsefné zöldség-gyümölcs magánkereskedő, mint vevő "az Önkormányzat tulajdonában álló 484 hrsz-ú ingatlanból 484/2 hrsz. alatt kialakított 254 m2 kiterjedésű belterületi közterületből kivett földrészletre" vonatkozóan.

A panaszos 1994. szeptember 14-én írt a tiszalúci Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának és kérte a lebontásra került házingatlana és a telek "kártalanítását". 1994. október 6-án kelt válaszában Nánássy Miklós polgármester az alábbiakról tájékoztatta a panaszost: "Az Önkormányzatnál és a Földhivatalnál fellelhető iratokból megállapítható, hogy a levélben leírtak a földhivatali okmányokban úgy szerepelnek, ahogyan azt Ön állítja. Tudomásom szerint nem a község, hanem a Termelőszövetkezet használta és bontotta le az épületet."

A panaszos ismételt levelére Nánássy Miklós polgármester 1995. január 30-án a következőket válaszolta: "A tiszalúci régi 1392 telekkönyvi betétben 719 hrsz. alatt felvett ingatlan kiadására, illetőleg helyette kártalanítás megállapítására irányuló kérelmével összefüggésben értesítem, hogy azt ismételten felülvizsgálva az alábbiak állapíthatók meg:
Az ingatlan 1977-ben belterületi útként került a Magyar Állam tulajdonába, amit az 1990. évi LXV. tv. 107. § (1) bek. a.) pontja alapján 1992. óta a Földhivatal a törvény erejénél fogva, önkormányzati tulajdonként tart nyilván.
Fentiekből megállapítható, hogy az önkormányzatot semmiféle kártalanítási kötelezettség nem terheli, hiszen az ingatlan tehermentesen, közterületként, tehát forgalomképtelen önkormányzati vagyonként került a tulajdonába, ezért annak visszaadására, illetve kártérítés megállapítására nem kerülhet sor."

Az illetékes Szerencsen lévő Körzeti Földhivatalhoz küldött megkeresésre azt a választ kaptam, hogy panasszal érintett egyik ingatlan (484/1 hrsz.) tulajdoni lapján Tiszalúc Nagyközség Önkormányzat mint tulajdonos átadás jogcímén 35.932/1992. (VII.3.) iktatószámon van bejegyezve: "A 35.932/1992. (VII.3.) iktatószám gyűjtőszám, amivel a Magyar Állam tulajdonát képező és a Községi Tanács VB kezelésében levő ingatlanok az Önkormányzati Törvény alapján - átadás jogcímén - a Nagyközségi Önkormányzat tulajdonába lettek bejegyezve."

A tulajdonjog változással kapcsolatban vizsgálat lefolytatására kértem fel a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Földhivatal vezetőjét, tekintettel arra, hogy a szerencsi Körzeti Földhivatal vezetője irattárukban erre vonatkozóan semmilyen iratot nem talált. 

A vizsgálat során a megyei Földhivatal vezetője az alábbiakat állapította meg: 
"Tiszaluc község ingatlan-nyilvántartásának megszerkesztésére 1977-ben került sor. A szerkesztést megelőzően 1975-ben történt meg a község belterületének felmérése. Az érintett 719 hrsz-ú ingatlant - az ingatlanok elhatárolása során - beolvasztották a közterületbe, mert a természetben annak részét képezte. Az új felmérés eredményeként tehát a tiszalúci 1.392 sz. betétben Faragó (Fógel) Miklós tulajdonaként nyilvántartott 719 hrsz-ú ingatlan - jellegénél fogva - összevonásra került a 696 hrsz-ú Magyar Állam tulajdonaként kezelő Községi Tanács VB. Tiszaluc nyilvántartott közterület megnevezésű ingatlannal. Az összevonás után az ingatlanok 484 hrsz. alatt kerültek kialakításra a Magyar Állam tulajdonaként. 
A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítást nyert tehát, hogy a község EOTR felmérése során az érintett ingatlanok a természetbeni állapotát vették figyelembe, amely eltérést mutat a betétben nyilvántartott tulajdonjoggal. Az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során ezen eltérés nem került rendezésre, az elhatárolás térképen nem került vissza tervezésre, így a betétben nyilvántartott ingatlan és annak tulajdonosa sem került az ingatlan-nyilvántartásba felvételre. A község megszerkesztett ingatlan-nyilvántartása közszemlére lett téve. Az érintett ingatlanra vonatkozóan sem Faragó Miklós, sem a Községi Tanács részéről felszólalás nem érkezett. Ennek megfelelően a község ingatlan-nyilvántartása 1977-ben érvénybe lépett.
Tekintettel arra, hogy időközben panaszos ingatlanát is érintően, harmadik személy jóhiszeműen tulajdonjogot szerzett. A szerkesztési felmérés hiba kijavítására földhivatali eljárásban már nincs lehetőség."

Az ismételt vizsgálat lefolytatását kérő megkeresésre a megyei Földhivatal vezetője az alábbiakat állapította meg:

"A tiszaluci 719 helyrajzi számú, a tiszaluci 1392 számú telekkönyvi betét szerint Faragó (Fogel) Miklós tulajdonában álló ingatlant az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során összevonták a tiszaluci 696 helyrajzi számú, a Magyar Állam tulajdonában és a Községi Tanács VB. Tiszaluc kezelésében levő, közterület megnevezésű ingatlannal, mivel a természetben annak részét képezte. Az összevonás után az ingatlanok 484 helyrajzi szám alatt kerültek kialakításra a Magyar Állam tulajdonaként a Községi Tanács VB Tiszaluc kezelésében. A tiszluci 484 helyrajzi számú ingatlan 1992-ben átadás jogcímén a Nagyközség Önkormányzat Tiszaluc tulajdonába került. Az ingatlan 1996-ban megosztásra került 484/1 és 484/2 helyrajzi számú ingatlanokra, és az utóbbit az Önkormányzat Szilágyi Józsefné (3565 Tiszaluc, Csalogány u. 36.) részére értékesítette.

A vizsgálat során a rendelkezésre álló iratokból megállapítást nyert, hogy a szerkesztés során az ingatlanok természetbeni állapotát vették figyelembe, figyelmen kívül hagyva, hogy az eltérő a betétben nyilvántartott tulajdoni viszonyoktól. A község ingatlan-nyilvántartása 1977-ben lépett életbe, az ezt megelőzően közszemlére tett ingatlan-nyilvántartással kapcsolatosan az érintett ingatlanra vonatkozóan sem Faragó Miklós, sem a Községi Tanács VB. részéről felszólalás nem érkezett.

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972 évi 31. tvr. 42. § (3) bekezdése szerint a szerkesztés befejezése után a tulajdoni lapokat, a földkönyvet és az ingatlan-nyilvántartási térképet a helyi tanácsnál harminc napig közszemlére kell tenni. Erről az érdekelteket hirdetmény útján azzal kell értesíteni, hogy a közszemle utolsó napjától számított 30 napon belül a járási földhivatalnál felszólalhatnak. Ez a határidő anyagi jogi határidő, ennek elmulasztása esetén - mivel az új ingatlan-nyilvántartás elkészítése nem járhat az érdekelt jogainak és jogos érdekeinek sérelmével - az idézett jogszabály 30 § (1) bekezdésének c.) pontja alapján a bejegyzés kiigazítása iránti kereset előterjesztésére van lehetősége a sérelmet szenvedett félnek. A keresetet azzal szemben lehetett megindítani, aki közvetlenül a bejegyzés folytán szerzett tulajdonjogot. A téves bejegyzés kijavítására ugyanis földhivatali eljárásban nincs lehetőség.

A 27/1972. (XII.31.) MÉM sz. rendelet 143. § (2) szerint az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során kimaradt ingatlanra, továbbá a bíróság (közjegyző) megkeresésére pótlólag kell az 1972. évi 31. tvr. VIII. fejezetében szabályozott eljárást lefolytatni. Az ingatlan-nyilvántartás érvényessé válása után az érdekelt által a tvr. 36-40. §-aiban írt módon igazolt olyan változás pedig, amelynek rendezésére a felvételek a szerkesztési eljárás időtartama alatt is fennálltak, az ingatlan-nyilvántartásba pótlólag bejegyezhető. Ebből azonban nem következik, hogy ha a földhivatal a szerkesztés során az ingatlanon fennálló jogokat esetleg tévesen jegyezte be, s így lépett hatályba az ingatlan-nyilvántartás, akkor határidő nélkül, korlátlanul élhetne a sérelmet szenvedett fél kiigazítási igényével a közigazgatási eljárásban. Erre ugyanis csak felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba esetén kerülhet sor a 16/1997. (III.5.) FM rendelet 23. §-a értelmében. Jelen esetben azonban nem a térképi, felmérési adatok kijavításáról, hanem a tulajdonjog visszaállításáról van szól.

Nincs helye továbbá a szerkesztési hiba kijavításának azért sem, mert harmadik személy jóhiszeműen, ellenérték fejében tulajdont szerzett. (1972. évi 31. tvr. 21. §)
Földhivatali eljárásban tehát Faragó Miklós panaszának orvoslására nincs lehetőség."

Ezt követően az ingatlan-nyilvántartási tevékenység központi irányítását ellátó földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert kértem fel a panasz ügyében vizsgálat lefolytatására.
A vizsgálat eredményéről a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkára az alábbiak szerint tájékoztatott:

"Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. tvr. 42. § (3) bekezdése értelmében "a szerkesztés befejezése után a tulajdoni lapokat, a földkönyvet és az ingatlan-nyilvántartási térképet a helyi önkormányzatnál harminc napig közszemlére kell tenni. Erről az érdekelteket hirdetmény útján azzal kell értesíteni, hogy a közszemle utolsó napjától számított harminc napon belül a földhivatalnál fellebbezést nyújthatnak be."

A MÉM Országos Földügyi és Térképészeti Hivatal által 43.400/1973. szám alatt - az ingatlan-nyilvántartás szerkesztéséről - kiadott Útmutató VIII. fejezetének 1.c.) pontja kimondja, hogy a hirdetményt a helyi, valamint a szomszédos községi tanács vb. hirdető tábláján kell kifüggeszteni. A szélesebb körű értesítés elősegítése érdekében célszerű egyéb helyben szokásos módon és a megyei sajtó útján is meghirdetni.
Az előzőek értelmében az akkor hatályos jogszabályok és utasítások értelmében a közszemlére tétel tényét nem kellett országos napilapban közzétenni. Összevetve a szerkesztés idején hatályos jogszabályok és az Ön által idézett 16/1997. (II.5.) FM rendelet közszemlére vonatkozó rendelkezéseit, valóban meg kell állapítanunk, hogy a jelenlegi szabályozás a nem helyben lakó tulajdonosok értesítését szélesebb körben biztosítja. Ennek ellenére azonban - a közszemle vonatkozásában - nem sértett jogszabályt a földhivatal, mivel az akkor hatályban lévő rendelkezések szerint járt el."

A vizsgálat megállapításai:

A lefolytatott vizsgálat alapján megállapítható, hogy 1977-ben Tiszalúc község ingatlan-nyilvántartásának megszerkesztésekor az ingatlanok természetbeni állapotát vették figyelembe, figyelmen kívül hagyva, hogy az eltérő a betétben nyilvántartott tulajdoni viszonyoktól.

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. tvr. 42. § (3) bekezdése szerint a szerkesztés befejezése után a tulajdoni lapokat, a földkönyvet és az ingatlan-nyilvántartási térképet a helyi tanácsnál harminc napig közszemlére kellett tenni. Erről az érdekelteket hirdetmény útján azzal kellett értesíteni, hogy a közszemle utolsó napjától számított 30 napon belül a járási földhivatalnál felszólalhatnak. Ez a határidő anyagi jogi határidő, ennek elmulasztása esetén az 1972. évi 31. tvr. 30. § (1) bekezdésének a c.) pontja alapján a bejegyzés kiigazítása iránti kereset előterjesztésére van lehetősége a sérelmet szenvedett félnek. A keresetet azzal szemben lehet megindítani, aki közvetlenül a bejegyzés folytán szerzett tulajdonjogot.

A fentiekben részletezett jogszabályi rendelkezések alapján a panaszos esetében megállapítható tehát, hogy földhivatali eljárással a hiba kijavítására nincs lehetőség.

A lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítható, hogy a panaszost érintő időpontban hatályban volt jogszabálynak az a hiányossága, hogy a közszemlére tétel tényét nem kellett országos napilapban közzétenni, visszásságot okozott. Nevezetesen sérült az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog azáltal, hogy a nem helyben lakó tulajdonosok nem értesülhettek az ingatlan-nyilvántartás adatainak újra felméréséről és esetleges változásairól, így jogorvoslati jogosultságukkal nem tudtak élni.

A jelenleg hatályban lévő 16/1997. (III.5.) FM rendelet 22. § (1) bekezdése szerint nemcsak a helyben szokásos módon, de egy országos napilapban közzétett hirdetéssel történik.

Mivel jogszabály változás következtében a visszásság jelenleg már nem áll fenn, annak megállapításán túl további intézkedésre az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége.

Budapest, 1999. március 23.

Dr. Polt Péter