OBH 3647/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a Budapesti Elektromos Művek Rt. Gödöllői Kirendeltségének számlázással kapcsolatos eljárását sérelmezte.
Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján az alkotmányos jogsértést kizárni nem lehetett, a beadvány egyidejű megküldésével felkértem a Magyar Energia Hivatal Elnökét a panasz kivizsgálására.

A megállapított tényállás

A panaszbeadványhoz csatolt, valamint a Magyar Energia Hivatal által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következőket állapítottam meg.
A Magyar Energia Hivatal igazgatója 1996. november 12-én felkérte a Budapesti Elektromos Művek Rt. /a továbbiakban: Rt./ aligazgatóját a panasz kivizsgálására és annak eredményéről tájékoztatást kért. A Hivatal igazgatója annak indokolását is kérte, hogy a számlázás miért nem a szokásos rendben történt.
Az Rt. 1996. november 25-én kelt válaszában adott tájékoztatást. Eszerint panaszos fogyasztásának számlázását a Díjbeszedő Rt-től 1993. 10. hótól kapta meg azt Rt. további számlázásra. Az átadott állományban utolsó leolvasási dátumként 1991. májusa szerepelt, az utolsó fogyasztásmérő állás 9098.
Az átadott állományból a 3958852-es gyári számú mérő az adatbevitel során hibalistára került, így a számlázást csak pótlólagos bevitel után tudták megkezdeni. Ez 1994. június 23-án történt. Az addig eltelt időszakban leolvasás nem történt, számla nem készült.
Ezt követően az első számla 1994. július 20-án készült el. Panaszos ekkor 9431 Ft-ot fizetett be.
A következő időszakban 5 db 0 fogyasztású számla készült, mivel - feltehetően leolvasás hiányából - a mérőre újabb mérőállás nem érkezett a kirendeltségre.
1995. januárjában vette észre a leolvasó, hogy az addig készült számlák nem a valós fogyasztásmérő állást tartalmazzák. Az addig 5 számjegyből álló fogyasztásmérő értékek az utolsó jegyet levágva kerültek be a számlázási rendszerbe, tehát a rendszerben a fogyasztásmérő 4 számjegyesként szerepelt. 
Az 1995. március 3-án készült számla 0 fogyasztással készült el. Ezt követően kijavították a mérőhöz kapcsolódó számjegyszámot. Az addig eltelt időszakra 1995. március 24-én pótszámla készült , melynek értéke 56.926. Ft. volt. 
Panaszos az 1994. 12.22-1995.01.05-ig terjedő időszakra 428 Ft-ot, az 1995.01.06-1995.01.18-ig terjedő időszakra 62 Ft-ot fizetett.
Panaszos 1995. májusában benyújtott számlázással kapcsolatos panaszát - miszerint az addig eltelt időszak fogyasztását kétszer számlázták - a kirendeltség figyelmen kívül hagyta és a fennálló tartozás miatt a fogyasztási helyet 1995. szeptember 5-én kikapcsolta az áramszolgáltatásból.
Panaszos reklamációja következtében 1995. szeptember 6-án visszakapcsolták a fogyasztási helyet. A további reklamáció ellenére sem vizsgálták felül a számlázást, így a fennálló tartozások miatt 1996. március 21-én újra kikapcsolták a mérőt az áramszolgáltatásból. Ezt követően újabb panasz miatt a dupla számlázást felülvizsgálták, így 1996. március 25-én jóváírták a 9431 Ft + 428Ft + 62 Ft-os számla értékét.
Panaszos 1996. áprilisában az 56.926 Ft-os pótszámla ellen nyújtott be kifogást. Az Rt. 1996. június 28-án ebből a számlából jóváírt 14.804 Ft-ot, így 42.121 Ft maradt. Erre az összegre panaszos - bár továbbra sem tudta elfogadni a fennálló tartozás összegét - részletfizetési megállapodást kötött, melyet 1996. júniusától kezdett el törleszteni havi 2.400 Ft-os részletekben.
A Magyar Energia Hivatal felkérésére ismételt felülvizsgálatra került sor. A Díjbeszedő Rt. által küldött újabb adatok alapján a lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy az 56.926 Ft-os pótszámla is helytelen, az ebből fennmaradt tartozást 1996. november 20-án jóváírták. Újabb pótszámla készült 32.302 Ft. értékben.
A válasz elkészítésének időpontjában fennálló tartozás összege 14.925 Ft. volt, mely összeget közös megállapodás alapján panaszos 30 hónap alatt részletekben fizet ki.
A Magyar Energia Hivatal 1997. január 9-én kelt levelében kölcsönösen elfogadható egyezség létrehozásának kezdeményezésére kérte fel az Rt-t.
Az Rt. 1997. március 18-i válaszában azt a tájékoztatást adta, hogy 1997. március 11-én az egyeztető tárgyalás megtörtént. Az erről készült jegyzőkönyv szerint panaszos 14.925 Ft-os tartozást elismert, emellett 27.000 Ft-os kártérítési igényt jelentett be. Az Rt. ajánlatot tett a számlatartozás elengedésére, amennyiben panaszos eltekint kártérítési igényétől. Panaszos kártérítési igényétől nem tekintett el, arra hivatkozva, hogy kiadásai ténylegesen felmerültek, ugyanakkor a számlatartozás keletkezésében egyértelműen nem őt terheli a felelősség. Megegyezés hiányában panaszos fennálló tartozását 30 hónapos időtartamon keresztül havi 500 Ft-os részletekben rendezi, felmerült kárát egyéb - peres - úton kívánja érvényesíteni.

Az ügy jogszabályi háttere

A villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény /a továbbiakban: VET./ 8. § (2) bekezdésének c) pontja szerint a Magyar Energia Hivatal kivizsgálja a fogyasztói panaszokat.
A villamos energia közüzemi szabályzat 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy a fogyasztó a számla ellen a szolgáltatónál kifogást emelhet. A (2) bekezdés alapján a szolgáltató vagy megbízottja köteles a kifogást megvizsgálni és ennek eredményéről a fogyasztót legkésőbb a kifogás vételétől számított 15 napon belül írásban értesíteni. A (4) bekezdés úgy rendelkezik, hogy ha a téves vagy elmaradt elszámolás miatt a szolgáltatót, illetve megbízottját díj vagy díjkülönbözet illeti meg, a fogyasztó azt a téves vagy elmaradt számlázás időtartamával azonos időn belül egyenlő részletekben jogosult kiegyenlíteni.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése kimondja, hogy az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 339. § (1) bekezdése szerint aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. A 387. § úgy rendelkezik, hogy közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.
A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

A panaszbeadvány vizsgálata során megállapítottam, hogy a panaszos által felhasznált villamos energiáról több évig nem készült számla.
Az Rt. panaszos fogyasztásáról több alkalommal is helytelen számlát állított ki, tartozását rosszul számította ki.
A közüzemi szabályzat szerint a fogyasztó a számla ellen a szolgáltatónál kifogást emelhet. Panaszos kifogásait az Rt. nem vizsgálta ki kellő alapossággal, ennek következtében kapcsolták ki két alkalommal a szolgáltatásból. A kifogások alapos vizsgálata esetén a probléma jóval hamarabb megoldódott volna.
A fent említett okok miatt az Rt. eljárása sértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét.
A panaszos által érvényesíteni kívánt kártérítési igény elbírálása ugyanakkor bíróság hatáskörébe tartozik, ezért ebben a kérdésben intézkedni nem tudok.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
Felkérem a Budapesti Elektromos Művek Rt. elnök-vezérigazgatóját, hogy a hasonló esetek elkerülése érdekében gondoskodjon róla, hogy munkatársai a jövőben fokozott figyelmet fordítsanak a fogyasztói panaszok kivizsgálására és ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 1997. június 9.

Gönczöl Katalin