OBH 3604/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása :

Panaszos amiatt fordult hozzám, hogy a földkiadási eljárás során nem ott adták ki számára a földterületet ahol kérte. A szóban forgó ingatlan  a tagosítás előtt panaszos szüleinek tulajdonát képezte, ezért szerette volna azt visszakapni. A tulajdoni lapok ellenőrzése során azonban megállapítást nyert, hogy a kért terület 1960 óta pedagógusföldként hasznosul, és nem is jelölték földalapba. Panaszos ezt nem akarja elfogadni, véleménye szerint a földterület jogtalanul került az általános iskola, majd az önkormányzat birtokába. Kérte a segítségemet ahhoz, hogy földjét a kérelmezett területen kaphassa meg, és hogy a földkiadó bizottság határozata ellen benyújtott fellebbezését a Földművelésügyi Hivatal elbírálja.

Érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, ebből következik a jogbiztonsághoz való jog, és az ügyfélnek az a joga, hogy fellebbezését a közigazgatási szerv a törvényes határidőn belül elbírálja.

2. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot, melyből következik, hogy a kárpótlási eljárás során a földtulajdonos a részarány tulajdonának megfelelő földterület kiadására jogosult.

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi  IV. törvény 15. §-a (1) és (4) bekezdése szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik.

16. § (2) bekezdés: A fellebbezést az ügy összes iratával együtt a fellebbezési határidő leteltétől számított  nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha a közigazgatási szerv  a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, vagy kiegészíti.  

2. Az 1992. évi II. törvény 27. §-a szerint a részarány-földtulajdonos kérésére az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett  tulajdoni részarányoknak és K értéknek megfelelő nagyságú és értékű földet részére ki kell adni. A föld önálló ingatlanná alakításának költsége és a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének illetéke - ha törvény másként nem rendelkezik  - a tulajdonost terheli.

3. A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 11. § (3) és (4) bekezdése: A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek  a határozat jogát, vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított 8 napon belül  a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani.

11/A. § szerint az FM hivatalnak e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el.     

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:

Panaszos szüleinek tulajdonát képezte a hoboli 918 számú telekkönyvi betétben felvett 145.65 AK. értékű termőföld, mely tagosításkor a hoboli Zrínyi Mgtsz. használatába került. Az ingatlant a továbbiakban termelőszövetkezeti különlapon részarány-tulajdonként tartották nyilván. Panaszos testvérével megörökölte az ingatlant, majd ajándékozás címén megszerezte a föld teljes tulajdonjogát. Az öröklés és az ajándékozás tényét a részarány lapra a Földhivatal bejegyezte. A Földkiadó Bizottság 1996. május 6-án kelt határozatában panaszos részére 145.65 AK értékű föld kiadásáról rendelkezett a 0705 hrsz.-ú földrészleten. Panaszos ezzel nem értett egyet, mert ő a hoboli 0739 hsz.-ú ingatlanon, szülei földjének eredeti helyén kérte a föld kiadását. Ezért a határozat ellen fellebbezést nyújtott be a  Baranya megyei  Földművelésügyi Hivatalhoz (továbbiakban FM hivatal), ahol fellebbezését a mai napig nem bírálták el. Szóban kapott tájékoztatást arról, hogy fellebbezését el fogják utasítani, mert az általa kért föld  1960 óta pedagógusföldként hasznosul, ezért kárpótlási földalapba nem jelölték. A Földkiadó Bizottság csak az elkülönített földalapokba helyezett ingatlanok felett jogosult rendelkezni. Az FM hivatal a fentiekről 1997. január 30-án kelt levelében tájékoztatta az országgyűlési biztost azzal, hogy panaszos határidőben benyújtott fellebbezését el fogja utasítani. Panaszos 1997. május 12-én kelt levelében ismételten sérelmezte, hogy az FM hivatal az fellebbezését nem vizsgálta ki.
A csatolt iratokból megállapítható, hogy panaszos már 1994-ben kérte a Szigetvári Földhivataltól (továbbiakban: földhivatal) tulajdonjoga rendezését, illetve azt, hogy a korábban szülei tulajdonát képező 3. számú tulajdoni lapon nyilvántartott 0739 hrsz.-ú ingatlanra jegyezzék be a tulajdonjogát. A kérelmet elutasították azzal az indokkal, hogy a termelőszövetkezet a fenti ingatlant jelölte ki pedagógusoknak járó illetményföldként, így az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során 1978-ban az újonnan megnyitott tulajdoni lapra, a Magyar Állam tulajdonjoga, és a 2. sz. Általános Iskola, majd az 1990. évi LXV. tv. 107. § (2) bekezdése alapján Hobol község Önkormányzatának a tulajdonjoga került bejegyzésre. A termelőszövetkezet a föld után panaszos szüleinek földjáradékot fizetett. Az édesapa halála után a föld a kívülálló örökösöktől azért nem került megváltásra, mert az édesanya özvegyi jogot örökölt, az ő halála után pedig azért nem, mert az 1987. évi I. törvény hatályon kívül helyezte  a megváltásról szóló szabályokat. Ezt követően panaszosnak lehetősége volt a termelőszövetkezettel kötött magánokirat alapján a földet a termelőszövetkezetből kivinni, de 
ezzel a lehetőséggel nem élt. 
Panaszos az elutasítás miatt jogorvoslatért a Baranya megyei Földhivatalhoz, majd a bírósághoz fordult, de kérelmét ismételten elutasították. A bíróság indoklásában kitért arra, hogy a földrendezés és tábla alakítás során a külterületen teljesen elvesztette a jelentőségét a számbavett földek  földrendezés előtti tényleges elhelyezkedése, így semmiféle jogi jelentőséggel nem bír az, hogy a kijelölt pedagógus illetményföld területe panaszos szüleinek a tulajdonát képező megszűnt földrészlettel egyezett. A termelőszövetkezetbe bevitt föld tulajdonosa csak eszmeileg nyilvántartott termelőszövetkezeti részarány tulajdonosaként szerepel, nem pedig az általa bevitt ingatlan tulajdonosaként. Ennek megfelelően panaszos öröklés illetve ajándékozás jogcímén is csak  e részarány tulajdonjogát szerezhette meg.   

A fentiek alapján a következőket állapítottam meg: Panaszosnak a hoboli 0739 hrsz.-ú  ingatlanra vonatkozó tulajdonjogi igényét a bíróság jogerősen elbírálta. Ezért az ügyben az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján újabb vizsgálatot indítani nincs hatásköröm. A bíróság ítélete mindenkire, rám nézve is kötelező, döntését nem bírálhatom felül. A Földkiadó Bizottság az 1992. évi II. tv. rendelkezései szerint panaszosnak kiadta a részarány-tulajdonának megfelelő nagyságú és értékű földet. Így panaszost tulajdonjoga gyakorlásában  alkotmányos sérelem nem érte. Az FM Hivatal azonban mulasztott akkor, amikor a panaszos által törvényes határidőben benyújtott fellebbezést határozattal nem bírálta el. Ezzel a jogbiztonsággal és a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott. Jelen esetben azonban az ajánlástól eltekintek, mert sürgetésemre, az FM Hivatal arról tájékoztatott, hogy panaszos fellebbezését elbírálásra felterjesztette a Fővárosi és Pest megyei Földművelésügyi Hivatalhoz. Érdeklődésemre a Fővárosi FM Hivatal arról tájékoztatott, hogy a fellebbezés megérkezett, és hamarosan érdemben elbírálják. Ezzel a panaszost ért azon jogsérelem, hogy fellebbezését az FM Hivatal érdemben nem vizsgálta orvoslást nyert.  A fentiek alapján a vizsgálatot lezárom, és erről az  érdekelteket a jelentés egy -egy példányával értesítem.

Budapest, 1998. október 22.

Dr. Polt Péter