OBH 3568/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos sérelmezte, hogy a Magyar Távközlési Részvénytársaság a telefonszámla összegével kapcsolatos reklamációját nem fogadta el, az általa el nem ismert beszélgetések díját ki kellett fizetnie.

Vizsgálatom az alkotmányban foglalt panaszjog sérelmének gyanúja miatt indult meg.

A megállapított tényállás:

A panaszos 1995. május, június és július hónapban az átlagosnál sokkal magasabb összegű telefonszámlát kapott. Összesen 29.695 Ft értékű nemzetközi beszélgetést el nem ismerve a panaszos a számlákat részben egyenlítette ki és vizsgálatot kért.
A panaszos reklamációjára a MATÁV területi távközlési centruma vizsgálatot indított. A kezdeményezett hívásokról készített részletezés nemzetközi hívásokat mutatott ki. Megállapították, hogy a nemzetközi hívásokat közvetlenül követte a híváskorlátozás, melyet csak a panaszos készülékén végezhetett el az, aki a kódszámot ismerte. Az elvégzett vizsgálatok műszaki hibát, vagy számlázási hibát nem állapítottak meg.
Panaszos a választ nem fogadta el, a MATÁV központi ügyfélszolgálati irodájához fordult panaszával. Ismételt panaszára indított vizsgálat kiterjedt a távbeszélő vonal minőségére, idegenhasználat lehetőségére és a számlázás helyességére. A vizsgálat során megállapították, hogy a panaszolt időszakban nem történt hibabejelentés. 1995. július 12-i helyszíni szemlén leellenőrizték a "lakáson kívül lepárhuzamosítás lehetőségét" is, de ilyen jellegű műszaki megoldást nem találtak.
Idegen rákötést nem tapasztaltak.
A vizsgálat megállapította, hogy a telefonvonal 1994. október 3-tól 1995. július 6-ig jelszavas híváskorlátozás alatt volt, csak a kódot ismerő tudott hívásokat kezdeményezni.
A vizsgálat szerint ez a műszaki megoldás kizárja az idegenhasználatot és független a házban folyó szerelésektől, a tápfej-szekrény hozzáférhetőségétől. Az 1995. szeptember 19-én megismételt helyszíni vizsgálat során az elosztó zárt állapotban volt, ezért a reklamációt alaptalannak találva, a panaszost felszólították a hátralék kifizetésére.
Panaszos 1996. március 1-én szerződést kötött a MATÁV-val a hátralék részletekbeni kifizetésére.

Alkalmazandó jogszabályok:

1992. évi LXXII. törvény a távközlésről (az idézett szakaszt nem módosítja az 1997. évi LXV. törvény)
9. § (1) Az előfizetői szerződésnek a fogyasztók védelmével, és a szolgáltatás minőségével összefüggő feltételeit a miniszter rendeletben határozza meg.
BH 1997. 334. Távbeszélődíj kifogásolásával kapcsolatos bizonyítási teher alakulása [1992. évi LXXII. tv. 12. § (5) bek., 2/1981. (Po.É.1) VI. 6. ut. - Szab. C.l.].

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
71. § (1) A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: főfelügyelőség) a fogyasztói érdekvédelem és a minőségvédelem biztosítása érdekében ellenőrzi a kereskedelmi tevékenység és a fogyasztási szolgáltatások gyakorlására vonatkozó, a minőségi előírások érvényesítését szolgáló jogszabályok, hatósági előírások megtartását, továbbá tájékoztatja a fogyasztókat megállapításairól - különösen az áruösszehasonlító vizsgálat eredményeiről - és elősegíti jogaik érvényesítését, valamint alkalmazza a külön jogszabályban meghatározott jogkövetelményeket.
(2) A főfelügyelőség, illetve a felügyelőségek együttműködnek az önkormányzati szervekkel, ellenőrzéseik tapasztalatairól tájékoztatják az érdekelt önkormányzatokat és felkérésükre vizsgálatot folytatnak.
72. § (1) A főfelügyelőség az ipari és kereskedelmi miniszter irányítása és felügyelete alatt álló, országos hatáskörű önálló költségvetési szerv.
(2) A főfelügyelőség területi szervei a megyei (fővárosi) fogyasztóvédelmi felügyelőségek.
(3) A főfelügyelőség működésének és szervezetének részletes szabályait a Kormány állapítja meg.
73. § A belkereskedelemről szóló 1978. évi I. törvény 37. §-a a hatályát veszti.

95/1991. (VII.23.) Korm.rendelet a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségről
1. § (1) A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: főfelügyelőség) a megszűnő Országos Kereskedelmi és Piaci Főfelügyelőség jogutódja.
(2) A főfelügyelőség vezetőjét (a továbbiakban: főigazgató) az ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi miniszter nevezi ki, és menti fel.
(3) A megyei (fővárosi) fogyasztóvédelmi felügyelőségek (továbbiakban: felügyelőség) a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalok szervezetében működnek.

2. § A főfelügyelőség és a felügyelőségek a törvényben meghatározott feladataik ellátása érdekében ellenőrzik, különösen:
a) a kis- és a nagykereskedelmi, a vendéglátóipari, az idegenforgalmi tevékenység, valamint a szolgáltatások gyakorlására vonatkozó jogszabályok, hatósági előírások megtartását;
b) a termékek (áruk, alkatrészek, alapanyagok stb.) forgalmazására (eredet, tárolás, felhasználás, előállítás, csomagolás, szállítás, értékesítés) vonatkozó jogszabályok, hatósági előírások megtartását;

c) az áruk és a fogyasztási szolgáltatások minőségére és minőség tanúsítására vonatkozó előírások betartását, a vásárlók minőségi kifogásának intézését;
d) az áru mérésének - ideértve a mérőeszköz hitelességét is -, elszámolásának, valamint a kiállított számlának a helyességét;
e) a belföldi reklám és hirdetési tevékenységre vonatkozó tilalmak betartását;
f) a hatósági árakra vonatkozó rendelkezések betartását;
g) a vásárlók tájékoztatására vonatkozó jogszabályi előírások betartását;
h) a fogyasztói érdekvédelmi szempontból a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló törvényben foglaltak megtartását.
2/A § (1) A főfelügyelőség és a felügyelőség ellenőrzi, hogy a forgalomba hozott termékek rendelkeznek-e a jogszabály alapján kijelölt intézet által kiadott tanúsítvánnyal, szakvéleménnyel, illetőleg megfelelnek-e az ebben leírtaknak; e körben áruazonosítást, vizsgálatot végezhet saját, vagy végeztethet más akkreditált laboratóriumban.
(2) A főfelügyelőség feladatai ellátásához vizsgáló laboratóriummal rendelkezik; ez hatóság, köztestületi felkérésre, megbízás alapján szakértői véleményt készít, vizsgálatot végez a fogyasztói panaszokkal kapcsolatban.
3. § (1) A főfelügyelőség a felügyelőség - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezései szerint jár el.
(2) A felügyelőség államigazgatási hatáskörben hozott I. fokú határozatai ellen benyújtott fellebbezést a főfelügyelőség vezetője bírálja el.
(3) A főfelügyelőség és a felügyelőségek a külön jogszabályban megállapított jogkörében szabálysértési hatóságként jár el. Bűncselekmény vagy hatáskörébe nem tartozó szabálysértés gyanúja esetén feljelentést tesz az illetékes hatóságnál.

142/1993. (X. 13) Korm. rendelet az egységes hírközlési hatósági szerv létesítéséről, valamint egyes hírközlést érintő jogszabályok módosításáról
2. § A Főfelügyelet hatósági jogkörében
a) első fokon jár el azokban az ügyekben, amelyeket külön jogszabályok állapítanak meg;
b) másodfokon jár el a felügyeletek által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálásánál.
3. § A felügyeletek - külön jogszabályok alapján - első fokú hatóságként járnak el egyes postai, távközlési ügyekben, továbbá egyes nagyfrekvenciás villamosberendezések engedélyezésénél.
5. § (1) A Főfelügyelet
a) szakmailag irányítja és ellenőrzi a felügyeletek tevékenységét;....
f) ellenőrzi a hírközlési szolgáltatások minőségét (minőségfelügyelet), indokolt esetben fogyasztóvédelmi intézkedést kezdeményez;

151/1994. (XI.17.) Korm. rendelet a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről
5. § A miniszter a feladatait a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium, a Légügyi Igazgatóság, a Közlekedési Főfelügyelet, a Hírközlési Főfelügyelet, az Országos Vízügyi Főigazgatóság, valamint az utóbbi három terület szervei útján látja el.

5/1969. (VII.12) KPM rendelet a Távbeszélőszabályzat kiadásáról
39. § 
(1) Az előfizetési díj, továbbá az áramkör és a kapcsolási szám tartalékolásáért járó díj előre, a helyi és a távolsági beszélgetések, valamint az egyéb szolgáltatások díja utólag esedékes.
(3) A díjbefizetést a távközlési szolgáltató a számlán nyugtázza. A számla kiegyenlítése távközlési szolgáltató utalvánnyal, csekkbefizetési lappal és az Országos Takarékpénztárnál vezetett számla terhére is történhet.
(4) A számla összege ellen a kiállító távközlési szolgáltató szervnél a számlán feltüntetett befizetési határidőn belül a halasztó hatályú felszólalással lehet élni. A döntésről a távközlési szolgáltató a felszólalót írásban értesíti. A számla összegét a döntés kézbesítésétől számított két nap alatt be kell fizetni.
(7) Ha az előfizető a számla összegét az esedékességet követő hó végéig nem fizeti be, állomását a távközlési szolgáltató leszereli és tartozásának végrehajtása útján történő behajtása iránt intézkedik.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64. §-a "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

A vizsgálat megállapításai

A MATÁV üzletszabályzatának értelmében a számla helyességét a szolgáltató úgy bizonyítja, hogy ha igazolja, hogy a kifogásolt időszakban a számlázás helyességét érintő műszaki hiba nem volt, számlázási rendszere zárt és hitelesített, valamint az előfizető vonala és annak elemei megfelelnek a hálózati védelemre vonatkozó előírásoknak.
A MATÁV a panasz kapcsán a vonalvizsgálatot elvégezte. A reklamációt elutasító levelekben tájékoztatták arról az ügyfelet, hogy ha a vizsgálat eredményét nem fogadja el, keresetet kell benyújtania a helyi bíróságon.
A panaszosnak lehetősége van a MATÁV üzletszabályzatát megismerni, mivel azt az ügyfélszolgálati irodákban kifüggesztik, illetve a telefonkönyv első oldalain ismertetik. A telefonkönyvben ismertetett üzletszabályzat tartalmazza, hogy a számla helyességére vonatkozó peres, vagy nem peres eljárás befejezéséig a vitatott összeg vonatkozásában a MATÁV nem alkalmazhatja a díjtartozásra vonatkozó szabályokat.
Tehát perindítás esetén a szolgáltatónak nincs joga a szolgáltatás szüneteltetése. Ebben az esetben a telefon leszerelésére nem kerülhet sor.
Ezért a panaszos döntésétől függött, hogy perel-e, vagy részletekben kifizeti a vitatott összeget.

Műszaki probléma és bizonyítás kérdése, hogy a nyitott tápfejszekrényen keresztül szakember a kódolt vonalakhoz hozzá tud-e férni, és a kódolt vonal terhére hívást kezdeményezhet-e.
Ilyen bizonyítás lefolytatására és döntésre a bíróság jogosult. E kérdést, az 1993. évi LIX törvény értelmében, hatáskör hiányában nem vizsgáltam.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az a 142/1993. (X. 13.) Korm. rendelet 3. §-ában csak utal a Hírközlési Felügyeletek, mint első fokú szerv hatáskörére. A feladatok jegyzékéről a minisztérium jogi és igazgatási főosztálya, a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi értesítőben közleményt tett közzé. E közlemény részletezi a Hírközlési Főfelügyelet és a területi hírközlési felügyeletek hatósági jogkörébe tartozó feladatait, megjelölve a jogszabályokat is.

Ez a közlemény nagyban elősegíti a felügyelőségek munkáját. Azonban az állampolgárok számára ez a közlemény nehezen hozzáférhető, így nem köztudott, hogy milyen panasszal fordulhatnak hírközlési felügyeletekhez.
Ezért a jogbiztonság érdekében célszerűnek tartom, hogy ez a közlemény a Magyar Közlönyben is megjelenhessen.

A Hírközlési Főfelügyelet és a területi hírközlési felügyeletek hatósági jogkörébe tartozó feladatait felsoroló közleményből megállapítottam, hogy a felügyelőségeknek csak a szolgáltatás minőségével - pl. vonal minősége - kapcsolatos panaszokra van hatásköre.

A jelenlegi jogszabályok a számlázással kapcsolatos panasz esetén a távközlési szerv hatáskörébe utalják, hogy saját műszaki apparátusát, saját számlázási módszerét vizsgálja. Amennyiben a szolgáltató alaptalannak tartja a reklamációt, a szolgáltatást, számlázást kifogásoló panaszos a MATÁV reklamációval kapcsolatos állításait csak bírósági per útján vitathatja. A jelenlegi szabályozás szerint a fogyasztóvédelmi felügyelőségnek nincs hatásköre az ilyen jellegű panaszok  elbírálására. Mindezekből az következik, hogy e körben nem valósul meg a fogyasztóvédelem.

Tudomásom szerint előkészületben van a fogyasztóvédelmi törvény, de annak elfogadása, illetve hatályba lépése hosszabb időt vesz igénybe. Ezért szükségesnek tartom, hogy az új fogyasztóvédelmi törvény hatályba lépéséig is alakítsák ki a számlázással, díjfizetéssel kapcsolatos panaszok vizsgálatára jogosult fogyasztóvédelmi szervet.

Az 1992. évi LXXII. törvény 9. §-a a miniszter feladatává teszi, hogy rendeletben határozza meg az előfizetői szerződésének a fogyasztók védelmével és a szolgáltatás minőségével összefüggő feltételeit.
Ennek a kötelezettségének a miniszter nem tett eleget. A rendelet hiánya jogbizonytalanságot okoz, mely sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét.
Ezt a mulasztást más ügy kapcsán is észlelve, 1996. októberében felkértem a miniszter urat a rendelet kiadására. A minisztérium tájékoztatása szerint a rendelettervezettel kapcsolatos egyeztetés még nem zárult le, rendelet kiadásra nem került.

A távközlési törvény fogyasztóvédelemmel kapcsolatos részében a hírközlési felügyelőségeket, illetve a Hírközlési Főfelügyelőséget ruházta fel hatósági jogkörrel. A Főfelügyelőség a 142/1993.  (X. 13.) Korm. rendelet értelmében a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, a területi felügyelőségek a 95/1991. (VII.23.) Korm. rendelet értelmében a belügyminiszter felügyelete alá tartoznak. 
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a feladat kiosztásával együtt nem történt meg a hatáskör átruházása a felügyeletet ellátó miniszterre.
Mindez sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét.

A j á n l á s :

Felkérem a Miniszterelnök Urat:
•	a Kormány állítson fel a távközlési szolgáltatókra és a szolgáltatók működésének vizsgálatára hatáskörrel rendelkező egységes fogyasztóvédelmi szervet. E körben fontolja meg, hogy a 151/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet módosításával a távközléssel kapcsolatos egyedi panaszok fogyasztóvédelmével a fogyasztóvédelmi törvény elfogadásáig, a hírközlési felügyeletet ruházza fel.
•	a 142/1993. (X. 13.) Korm. rendelet, illetve a 95/1991. (VII.23.) Korm. rendelet módosításával a kormány hozza összhangba a Főfelügyeletet és a területi felügyelőségek feladat- és hatáskörét.

Felkérem a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter Urat:
•	az 1992. évi LXXII. törvény 9. § (1) bekezdésében meghatározott rendelet soron kívüli kiadása iránt intézkedni szíveskedjen,
•	gondoskodjon arról, hogy a hírközlési felügyeletek feladatait ismertető közlemény szélesebb körben ismertté váljon.

Budapest, 1997. október 14.

Polt Péter