OBH 3498/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kubinyi Katalin
A vizsgálat megindítása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a Dunakeszi Csatornamű Társulat külön érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezte az ingatlanának egyik helyiségében üzemelő borozó miatt. 

A megállapított tényállás
A panaszos Göd, ............... szám alatti családi ház egyik részében borozót üzemeltet. A borozó létesítéséhez a panaszos közmű-csatlakozási engedélyt kért és 14.009/270/1993. számon a Dunamenti Regionális Vízművek Duna-balparti Üzemigazgatóság Dunakeszi Csatornázási Üzemétől 1992, szeptember 9-én az engedélyt megkapta. 

A panaszos 68/1996. számon a Dunakeszi 29. Térségi Csatornamű Társulattól 1996. január 29-én felhívást kapott 26.000 forint Csatornamű érdekeltségi hozzájárulás befizetésére. A felhívás a következőket tartalmazza:

A Csatornamű Társulat nyilvántartásának felülvizsgálata során megállapítást nyert, hogy a panaszos Göd, ............. szám alatt egy borozót üzemeltet.

"Az 1977. évi 28. sz. Tvr. és ennek végrehajtására kiadott 41/1977. /XI.3./ M.T. sz. rendelet, valamint a 4/1978. /XII.12./ O.V.H. számú rendelkezés értelmében, azon a területen, ahol társulat működik érdekeltsége arányában minden állampolgárnak és jogi személynek érdekeltségi hozzájárulást kell fizetnie. 
R. 18. § (2) bekezdés a./ pontja kimondja, hogy 1 fogyasztói egység 1 lakáshasználat. 
A b./ bekezdés szerint a nem lakás céljára használt bérleményben /kisiparos üzeme, műhelye, vendéglátó üzem, hivatal, bolthelyiség stb./ a használatra valamely jogcímen /15. §/ jogosult tényleges használó által tervezett  /a távlati igényeket is figyelembe vevő/, normák alapján megállapított vízfogyasztással arányos többszörös fogyasztói egységet,
c./ a lakáshasználat mellett az ingatlannak külön használati jogcímen /15. § / alapuló, nem a lakáshasználattal összefüggésben gyakorolt tényleges használatra /pl. kertészet, kifőzés, műhely, garázshasználat stb. / esetében a tervezett vagy normák alapján megállapított vízfogyasztással arányos többszörös fogyasztói egységet kell fizetni.
A fentiek alapján a panaszost az üzlete, műhelye miatt megterhelték 1 egység után 26.000 forint érdekeltségi hozzájárulással. A területen, ahol a műhely, üzem, bolt stb. működik 1985. óta kell a hozzájárulást fizetni.
Az Alakuló Taggyűlés egy összegben való fizetés esetén 26.000 forintban állapította meg az érdekeltségi hozzájárulást. Tehát fennálló tartozása 26.000 forint, amit 30 napon belül kell befizetni.

A fenti 41/1977./XI.3./ M.T. sz. rendelet 9. §, illetőleg ezt módosító 88/1990. /IV.30./ M.T. rendelet
1. melléklet 15. pont 9. § (2) bekezdés szerint a panaszos  e közlésben foglaltakkal szemben  - a közlés kézhezvételétől számított 30 napon belül - a Társulat Intéző Bizottságához halasztó hatályú kifogást terjeszthet elő, amiről az Intéző Bizottság az Alapszabályban meghatározott eljárásban határoz. 
A határidőre ki nem egyenlített  hozzájárulást, kamatokkal növelt összeggel /ami jelenleg 25 %/, az önkormányzatnak kötelesek behajtásra kimutatni." 

A panaszos válaszában kifogásolta a csatornamű hozzájárulás ismételt kivetését. Előadta, hogy az ingatlan tulajdonosaként rendszeresen fizeti az 1985. január 21-én megtartott taggyűlésen elfogadott 5/1985. számú határozata  szerint egy egység után az érdekeltségi hozzájárulást. Ez 1985-ben évi 1.333 forint volt, amit 1989-ben évi 1879 forintra emelt fel a taggyülési határozat. 

A Csatornamű Társulat elnöke válaszában 1996. február 13-án arról értesíti a panaszost, hogy változatlanul jogosnak tartja a borozóra kivetett még egy egységnyi érdekeltségi hozzájárulást. 

A panaszos ismételten benyújtott kifogására az elnök 1996. március 5-én ismételten felhívja a tartozás megfizetésére a panaszost.

A vizsgálat megállapításai
A panaszosnak küldött felhívásban 1996. január 29-én a Dunakeszi Térségi Csatornamű Társulat elnöke indokolásként a vízgazdálkodási társulatokról szóló 1977. évi 28 törvényerejű rendeletre hivatkozik. A törvényerejű rendelet több szakaszát is idézi és indokolásul felhasználja a fizetési kötelezettség jogalapjának meghatározására.

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. §-a azonban 1996. január 1-jei hatállyal az 1977. évi 18 törvényerejű rendeletet hatályon kívül helyezte. 
Egy hatályon kívül helyezett jogszabály alkalmazása sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét és ezzel alkotmányos visszásságot okoz.  Ezen kívül újabb alkotmányos visszásságot okoz az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében megfogalmazott jogorvoslathoz való jog megsértésével a Csatornamű Társulat eljárása. A panaszosnak küldött felszólítás ugyanis nem tartalmazza a jogorvoslati jog érvényesítésével kapcsolatos tájékoztatást. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény  41. § (3) bekezdése az alábbiakat tartalmazza: " A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti." 

Ajánlás
Felhívom a Dunakeszi Térségi Csatornamű Társulat elnökét, hogy a csatornamű érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére történő felszólítás indokolásaként a hatályos jogszabályt és az ennek megfelelő alapszabályi rendelkezéseket alkalmazza.

Felhívom továbbá arra is, hogy a felszólítás tartalmazza a jogorvoslati jogosultságra vonatkozó részletes tájékoztatást is. 

Budapest, 1997. augusztus 26.

Dr. Polt Péter