OBH 3471/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó
Az eljárás megindulása:

Panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához maga és férje nevében. Levelében előadta, hogy férje egy infarktus következtében megvakult és olyan leromlott egészségi állapotba került, ami miatt 1995. március 14-én szociális otthonban helyezték el. 
Kifogásolta, hogy 10 hónapja húzódó elszámolási panasza nem nyert megoldást. A beteg ugyanis 1995. december 14-től 1996. január 3-ig kórházban volt, ezzel az összeggel az otthon igazgatónője nem számolt el a panaszosnak. Az igazgatónő - a panasz szerint - azt sem volt hajlandó megmutatni, hogy mire költik a beteg nyugdíjából levont zsebpénzt.
Az Érdekvédelmi Fórumhoz írott 1995. szeptember 12-én keltezett levelében leírta, hogy 1995. májusa óta kéri azt, hogy férje nyugdíjának a térítési díj és a zsebpénz levonása után fennmaradó részét - férje kívánságának megfelelően - minden hónapban megkaphassa. 1995. szeptemberéig több ízben megkereste az intézet igazgatóját és az illetékes önkormányzat szociális osztályát is, de ígéreteken kívül semmilyen határozatot, választ nem kapott.
Többször igéretet tett az illetékes önkormányzat a helyzet rendezésére, a férj - ez ügyre vonatkozó - nyilatkozatának felvételére, de ezt két hónap alatt sem sikerült elérni.
Vitatta továbbá a panaszos, hogy a gondozott nyugdíjának valóban csak a 20 %-át vonják le zsebpénzként.
Nem kapott továbbá tájékoztatást a házirend és az érdekképviseleti fórum létezéséről.
Kifogásolta továbbá, hogy vak és tehetetlen férjével aláírattak egy nyilatkozatot, melyet aztán vele is alá akartak íratni, a nyilatkozat felvételéről azonban őt nem tájékoztatták.
A panaszos férjének adataira vonatkozó panaszt az Adatvédelmi biztos vizsgálta, így annak részleteit az állampolgári jogok országgyűlési biztosa helyettesének vizsgálata nem érinti.

Érintett alkotmányos jogok:

- Az Alk. 2. § (1) bekezdésében megfogalmazott jogállamiságból következő jogbiztonság követelménye
- Az Alk. 64. §-ában megfogalmazott kérelem és panasz előterjesztésének joga az illetékes állami szerv elé

Vonatkozó jogszabályok:

- 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

96. § (1) Az intézménybe való felvételkor az intézmény tájékoztatást ad a jogosult és hozzátartozója számára
a) az intézményben biztosított ellátás tartalmáról és feltételeiről;
b) az intézmény által vezetett nyilvántartásokról;
c) a bentlakásos és átmeneti intézményi elhelyezéskor a jogosult és hozzátartozói közötti kapcsolattartás, különösen a látogatás, a távozás és a visszatérés rendjéről;
d) panaszjoguk gyakorlásának módjáról;
e) az intézményi jogviszony megszűnésének eseteiről;
f) az intézmény házirendjéről;
g) a fizetendő térítési díjról, teljesítési feltételeiről, továbbá a mulasztás következményeiről;
h) a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezetekről.
97. § Ha az intézmény házirendjét a fenntartó jóváhagyta, azt az intézményben jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell arról, hogy az a jogosultak, a hozzátartozóik és az intézmény dolgozói számára folyamatosan hozzáférhető legyen.
98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
 (2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.
99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.
115. § (2) A kötelezett által a 116. §, valamint a 117. § (1)–(2) bekezdés alapján fizetendő térítési díj összegéről (a továbbiakban: személyi térítési díj) – a 117. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül írásban értesíti a térítési díj fizetésére kötelezettet. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét.
117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.

- 2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
63. § (1) A bentlakásos intézményben a gondozott személy készpénzének kezelése saját vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata szerint személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. A személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és elsősorban a személyes szükségletek kielégítését szolgálja.
(2) A személyes szükséglet körébe tartozik különösen az intézményi ellátást meghaladó mennyiségű vagy minőségű élelmezés, ruházat, valamint textília. A felsoroltakon kívül személyes szükségletek kielégítését szolgálja még a gondozott által igényelt személyes használati tárgy ( pl. televízió, magnetofon, rádió, hűtőszekrény) és szolgáltatás (pl. fodrász, kirándulás, kulturális program) is.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénz kezeléséről, a kezelésre jogosult személyekről, valamint a pénz felhasználásának és elszámolásának módjáról a pénzkezelési szabályzatban kell rendelkezni.

Megállapított tényállás:

A felvetett panaszok ügyében írásban megkerestem az illetékes város jegyzőjét és tájékoztatást kértem.
Az önkormányzat tájékoztatása szerint panaszos az Egyesített Szociális Intézmény Érdekképviseleti Fórumához intézett 1995. szeptember 12-i keltezésű levelében kérte, hogy férje nyugdíjából a térítési díj és a zsebpénz levonása után fennmaradó összeget részére jutassa el a szociális otthon. Hivatkozva továbbá az 1993. évi III. törvény 117/A. §-ára - mely a jövedelemmel nem rendelkező ellátottak költőpénzéről rendelkezik - kérte férje zsebpénzének csökkentését.
1995. szeptember 13-án az Érdekképviseleti Fórum kialakított álláspontja szerint a gondozott zsebpénzének a javasolt 1.600.-Ft-ra való csökkentését nem tartja indokoltnak, azonban a térítési díjon és a 20%-os mértékű zsebpénzen felüli összeget - 8.000.-Ft-ot - az intézmény minden hónapban kifizeti a panaszosnak.
Az Érdekképviseleti Fórum ülésére meghívta a panaszost is, aki ezzel a lehetőséggel nem élt.

1995. november 8.-án panaszos megjelent a Szociális és Egészségügyi Osztályon és kérte, hogy férje nyugdíjából a térítési díjon és a zsebpénzen felüli összeget postai úton juttassa el részére az otthon.
A kérelmet 1995. november 17-én az önkormányzat továbbította az intézmény igazgatója részére.
1996. március 12-én az országgyűlési biztosnak küldött megkereséshez hasonló tartalommal levelet küldött a Szociális és Egészségügyi Osztály vezetőjének is. Az Osztály vezetője 1996. április 4-én megküldte a levél másolatát az Egyesített Szociális Intézmény igazgató főorvosának - melyről egyidejűleg a panaszost is értesítette - s egyben kérte az abban foglaltak kivizsgálását és a problémák mielőbbi rendezése érdekében az Érdekképviseleti Fórum újabb összehívását.
A Fórum 1996. április 15-i ülésén a meghívás ellenére a panaszos ismételten nem jelent meg, elkerülve ezzel férjének az őelőtte való nyilatkozattétel lehetőségét.
Panaszos férje a Fórum előtt két egymásnak ellentmondó nyilatkozatot tett, mely szerint egyfelől kijelenti, hogy nyugdíja feleségét illeti kincstárjegy vétel céljából, másfelől panaszos a nyilatkozó kérte, hogy nyugdíjából továbbra is levonásra kerüljön a térítési díj és a korábban megállapított zsebpénz. Miután a nyilatkozó nem volt gondnokság alá helyezve, a nyugdíjából fennmaradó jövedelmének felhasználásáról maga rendelkezik.
A Fóruma panaszos panaszlevelében foglaltakat megvizsgálta, melyről külön jegyzőkönyv készült.
Az Érdekképviseleti Fórum az 1996. április 24-én keltezett levelében tájékoztatta a panaszost, hogy a mindenkori nyugdíjból a külön rendeletben megszabott gondozási díj és a 20 %-os költőpénz levonása utáni összeg, melyből a postázás költsége is levonásra kerül, valamint a fel nem használt zsebpénz - tekintettel arra, hogy a gondozott havi fogyasztása változó - minden negyedévet követő hónap nyugdíjmaradványával együtt továbbra is postázásra kerül részére.
A zsebpénz és a nyugdíjmaradvány összegéről továbbra is pontos kimutatás készül, melyről az intézmény igazgatója ad felvilágosítást a hozzátartozónak.
Panaszos azóta sem az intézményt, sem az Érdekképviseleti Fórumot, sem a SzMJV Polgármesteri Hivatalt nem kereste meg.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos elmondása szerint 1995. májusa óta folyamatosan fordult különböző kérésekkel, az időskorúak otthonának főorvos igazgatónőjéhez, aki arra csak megkésve és nem írásban reagált. A vonatkozó törvény szerint az intézet vezetője köteles a panasz kivizsgálásáról 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt. A panaszos panaszait és kérdéseit szóban adta elő, így annak írásbeli nyoma nem maradt, bár az igazgatónőnek a szóbeli panaszra is írásbeli választ ír elő a törvény. Az állításnak - miszerint az intézet igazgatónője nem reagált a panaszra - ellentmondani látszik az a tény, hogy az Érdekegyeztető Fórum 1995. szeptember 13-án összeült, melyre a panaszost is meghívták, aki megjelenni nem tudott, de többoldalas levélben fejtette ki kifogásait.
Az intézkedések igazán csak 1995. szeptember 12-től követhetőek nyomon, amikor a panaszos írásban fordult az Érdekképviseleti Fórumhoz.
A Fórum szeptember 13-án összeült és panaszos panaszát kivizsgálta. Döntése megfelelt a jogszabályok által előírtaknak. Sajnálatos, hogy a panaszos az ülésen nem tudott részt venni, így nem sikerült a problémák közvetlen egyeztetése. A döntés pénzügyi részét ezek után a panaszos tudomásul vette és lezártnak tekintette.

1996. március 8-án keltezett az Országgyűlési Biztos Hivatalához írt levelében a panaszos kifogásolta, hogy az intézet igazgatónője megtiltotta, hogy láthassa a férjére vonatkozó pénzügyi kimutatást. Hivatkozott továbbá a szociális ellátásról szóló törvény 117. § (1) és (2) bekezdésére és vitatta, hogy zsebpénzre a gondozott nyugdíjának 20 %-át veszik le.
Az idézett paragrafus (1) a jövedelemmel nem rendelkező ellátottak részére biztosítandó költőpénzről rendelkezik. A (2) bekezdés pedig megállapítja, hogy az ellátottak által fizetett térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy az ellátott részére legalább a tárgyév január 1-én érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20 %-a szerinti költőpénz visszamaradjon. A panaszos ezen panasza ezen törvényhelyre való hivatkozása megalapozatlan.
Kifogásolta továbbá, hogy a férje nyugdíjából fennmaradó összeget letétbe helyezték, illetve, hogy férjét nem nyilatkoztatták a pénzügyi helyzet rendezéséről.

1996. április 15-én az Érdekegyeztető Fórum újra összeült és áttekintette ismételten a gondozott takarékbetétkönyvbe helyezett nyugdíjmaradványának összegéről szóló kimutatást és a személyes szükségletek kielégítésére szolgáló zsebpénz-felhasználást tanúsító nyilvántartást. Megállapította, hogy a fenti összeg felhasználása indokolt és szükségszerű volt. A jegyzőkönyvekben az is többször rögzítésre került, hogy az intézmény igazgatónője kézséggel ad felvilágosítást a hozzátartozónak, illetve, hogy a házirendben foglaltak többször is ismertetésre kerültek a panaszos előtt. Ez szintén ellentmondást takar.
Külön jegyzőkönyv készült panaszos férjének meghallgatásáról és nyilatkozatáról, melyet nyolc személy írt alá.

A város jegyzőjének tájékoztatásából kiderül, hogy azóta a panaszos nem élt újabb kifogással az intézet tevékenysége ellen.
Elgondolkodtató, hogy a panaszos férjének nyilatkozatát - a megfelelő körülmények biztosítása mellett - miért nem vették fel hamarabb, illetve, hogy mi történt 1995. májusa és szeptembere, illetve 1995. novembere és 1996. márciusa között, miért nem történt intézkedés.
Az Érdekegyeztető Fórum jegyzőkönyvei és a jegyző tájékoztatása alapján a vitás kérdések végül is rendeződtek, így fennálló alkotmányos visszásságot a vizsgálat megállapítani nem tudott.

A hasonló esetek elkerülése érdekében azonban felkérem az idősek otthona igazgatónőjét, hogy a házirendet mindenki számára elérhető helyen függesszék ki az otthonban, az intézményt érintő panaszok esetében pedig tartsa be a törvény által előírt 15 napos határidőt

Budapest, 1997. szeptember

Dr. Polt Péter