OBH 3415/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

	1996. március 22-én érkezett beadvány az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a tatabányai Arany János Általános Iskola megszüntetésével kapcsolatban. A panaszos, az Iskolaszék tagja.
	Tekintettel a tárgy azonosságára ügyéhez csatoltuk került az Alkotmánybíróság által hatáskör hiánya miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosához megküldött beadványt, melyben annak előterjesztője az általános iskola bezárását elrendelő önkormányzati határozat alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
	A vizsgálat a művelődéshez való jog illetve a tanszabadsághoz fűződő jog esetleges védelme miatt indult.

A megállapított tényállás

	A tatabányai önkormányzat képviselő-testülete 1996. március 21-én hozott határozatot az Arany János Általános Iskola megszüntetéséről, 1996. május 16-án pedig az általános iskola épületének a Modern Üzleti Tudományok Főiskola számára történő átadásáról döntött. Az általános iskola megszüntetése az oktatás intézményi szerkezet-átalakítási koncepciójának részét képezte.
	Az iskolabezárásáról hozott döntést több egyeztető megbeszélés előzte meg, így a tervezett intézkedésről előadta véleményét a nevelőtestület, az iskolaszék, a diákönkormányzat, a Városi Pedagógus Szakszervezet. Az önkormányzat a Pedagógiai Intézet szakvéleményét is kikérte és többször sor került az iskolai igazgatók értekezletére is.
Az oktatás intézményi szerkezet-átalakítási koncepciójából az önkormányzat Oktatási és Ifjúsági Bizottságának elnöke, valamint az alpolgármester előterjesztésükben részletes információkkal szolgáltak. Az Arany János Általános Iskola bezárása az általános iskolai kapacitástöbblet csökkentésének egyik lehetséges megoldásaként merült fel, másik három javaslat mellett. Az előterjesztésben megfogalmazott megbeszélésen ezeket az érdekeltek elé tárták,  de azokon csak két álláspont rajzolódott ki egyértelműen: Az érdekeltek többnyire mereven elutasították azt a javaslatot mely a meglevő finanszírozási alapok hatékonyabb felhasználása érdekében az általános iskolákban minimum 25 fős osztálylétszámot tett volna kötelezővé minden általános iskola számára egységesen. Emellett kilátásba helyezte az önkormányzat, hogy szeptember 1-től a 22 fős létszám alatti általános iskolai osztályok  finanszírozását megszünteti. Az átszervezéssel érintett általános iskolák egyértelműen fogadókészséget nyilvánítottak ugyanakkor az Arany János Általános Iskola diákjainak átvételére.
	Az 1996. április 11-én a panaszos, az iskolaszék elnöke, a szakszervezeti titkár és az országgyűlési biztos  munkatársa között lefolytatott megbeszélésen a panaszosok előadták, hogy az önkormányzat határozatait a közigazgatási hivatalnál megfellebbezték egyrészt a közoktatási, másrészt az önkormányzati törvény rendelkezéseire hivatkozva.
Panaszosok az önkormányzat vitatott két döntését elsősorban azért tartották aggályosnak, mert egyes képviselők  az ügyben személyesen érintettek. Az alpolgármester azon Alapítvány Kuratóriumának elnöke, amely az önkormányzat döntése értelmében az Arany János Általános Iskola épületét megszerzi. Más képviselő az Alapítványi Főiskolán  óraadó, illetve az egyik képviselő felesége tanít a főiskolán.
	A Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője az országgyűlési biztos megkeresésére újra megvizsgálta az átadó határozatot, de törvényességi észrevétel alapjául szolgáló okot nem talált.

Az ügy jogszabályi háttere

(1) Közoktatási törvény (1993. évi LXXXIX. törvény) 
•	13. § (A szülőt megilleti a nevelési, oktatási intézmény szabad megválasztás joga)
•	88. § (2) bekezdés (kötelező feladatot ellátó közoktatási intézmény megszüntetésének feltétele)
•	102. § (3) bekezdés (döntés előtt vélemény kikérése)

(2) 1995. évi LXXXV. törvény a közoktatás szervezésével és irányításával kapcsolatos egyes átmeneti szabályokról
•	"aránytalan teher"
•	"megfelelő színvonal" értelmezése

(3) Önkormányzati törvény (1990. évi LXV. törvény)
•	8. § (1) bekezdése az alapfokú oktatásról való gondoskodás mint a települési önkormányzati feladat
•	8. § (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg, hogy mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
•	14. § (2) bekezdése (személyes érintettség bejelentése a szavazás során)
•	98. § (2) bekezdése a közigazgatási hivatal vezetője a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét  vizsgálja.

 (5) 1992. évi XXXXVIII. törvény az Államháztartásról
•	88. § (3) bekezdése; 89. § (1) bekezdése; 87 §; a megszüntetésről és alapításról okirattal kell intézkedni.
•	90. § az intézmény megszüntető eseteinek taxatív felsorolásáról.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
•	70/F. § A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
•	(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat megállapította, hogy az iskola megszüntetésével összefüggésben  az Alkotmány 70/F. § (1) és (2) bekezdésben garantált művelődéshez való jog nem sérült, mivel az önkormányzat az oktatást más intézményeiben biztosította. Nyilvánvaló azonban, hogy az érintett gyermekek és  szüleik egy részének a döntés jelentős sérelmet okozott. 
	Az önkormányzat által elhatározott iskolabezárás megfelel az Áht. 90. § (1) bekezdés c) pont  meghatározott esetének. Az önkormányzat eljárása azonban nem felelt meg az Áht. azon rendelkezéseinek, melyek szerint a közintézmények alapításról és megszüntetésről okirattal kell intézkedni. A közigazgatási hivatal a döntést követően az okirat hiányát észrevételezte, a pótlásra határidőt állapított meg. A hivatalvezető az országgyűlési biztosnak szóló,  1996. június 24-én kelt válaszlevelében egyébként megjegyezte, hogy a formai hiba a döntés végrehajtását nem befolyásolja. 
	A közigazgatási hivatal vezetője is megállapította, hogy Tatabánya Megyei Jogú Város Közgyűlésének döntése jogszabályt nem sértett. Az intézmény megszüntetése és átszervezése kapcsán az intézmény alkalmazotti közösségével, az iskolaszék, a diákönkormányzat képviselőivel az egyeztetések megtörténtek, véleményüket az önkormányzat beszerezte. Az Arany János Általános Iskola, mint intézmény megszüntetése a képviselőtestület mérlegelési jogkörében hozott döntés.  Az eljárás során a testület a jogszabályi előírásoknak eleget tett. 
Az intézményhálózatot érintő alapítói elhatározásoknál a feladatellátás                                                                                                                                                                       hatékonyságát és az adott költségvetési keret célszerű felhasználását a döntésnél egyaránt figyelembe vették. Annak vizsgálatára, hogy a konkrét kérdésben felmerülhet-e a kizárás kérdése, a közigazgatási hivatal nem jogosult. A hivatal nem vizsgálhatja azt, hogy az adott döntésnél a képviselők személyükben elfogultak vagy érdekeltek voltak-e. A testületet nem kötelezheti arra, hogy ilyen irányú bejelentés esetén a képviselőtársukat a döntésből kizárják. Mindezekkel a jogosítványokkal az adott  testület rendelkezik. A közigazgatási hivatal tehát az ügyben  a sérelmezett testületi eljárás és döntéshozatal ellenőrzése során törvényességi észrevétel alapjául szolgáló körülményt nem talált, észrevételt nem tett.
	A tatabányai Arany János Általános Iskola megszüntetésével kapcsolatos önkormányzati döntéssel kapcsolatos vizsgálat alkotmányos visszásságot nem tárt fel, az ügyben ezért ajánlással nem éltem.

Budapest, 1998. február 10.

Gönczöl Katalin