OBH 3374/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

A panaszos apósa és annak nagynénje ügyében fordult hozzám. Vitatta, hogy a  Földkiadó Bizottság által kiadott föld AK értéke megegyezik a korábban apósa tulajdonát képező, és a Tsz használatába került föld AK értékével. Véleménye szerint apósa további földterület kiadására is jogosult lehetne abban a táblában melyben a szőlő ingatlan feküdt. A kiadott föld AK értéke ugyanis éppen a szőlő AK értékével kevesebb. Panaszos másik sérelme, hogy a 07-es tábla, amelyben a szőlő ingatlan feküdt a nyilvántartás szerint termelőszövetkezeti használatba került, de a Tsz ezt sohasem vette birtokba. Utóbb azonban 07/1 hrsz-on mégis részarányföldalapba jelölték. Panaszolta azt is, hogy a kerttel határos 7 ha 111 AK értékű földet is kiadják, holott ezt ők 1992. előtt 8-10 évig bérelték, majd apósa nagynénjének részaránytulajdona alapján kikérték a termelőszövetkezettől, de a földhivatal nem volt hajlandó kimérni. Panaszos kérte az országgyűlési biztos segítségét a fenti sérelmek orvoslása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:

A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. [Alkotmány 13. § (1) bekezdés)]
Ennek alapján a jogosult, olyan értékű föld kiadására tarthat igényt, mely őt részarány tulajdona alapján megilleti.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos által a személyes meghallgatáson elmondottak, a csatolt okiratok, és a Fővárosi és Pest-megyei Földművelésügyi Hivatal tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg.

Panaszos apósa a részarány tulajdont tartalmazó Valkó 2/0028 tulajdoni lap szerint összesen 
4 ha 3165 m2 területű 112, 98 AK értékű földdel rendelkezett. Ennek megfelelően a zsámboki Földkiadó Bizottság  1994. 08. 30 -án kelt határozata alapján  Zsámbokon a 161/1 és a 163/1 hrsz.-ú 3 ha 6099 m2 területű, 112.99 AK értékű földet adta ki részére. Tulajdonjogát a Gödöllői Földhivatal (továbbiakban: Földhivatal) bejegyezte. A részarány tulajdoni lap kimutatása szerint  az ingatlanok között szerepelt a szőlő ingatlan is 4021 m2 területtel, 1.96 AK értékben. Ebből arra lehet következtetni, hogy a szóban forgó szőlő ingatlant, mely korábban panaszos apósának tulajdonát képezte, feljegyezték a részarány tulajdoni lapra. A Földkiadó Bizottság tehát valamennyi a földhivatalnál nyilvántartott részarány tulajdonát számbavette a határozat meghozatalakor. 

A zsámboki 1282 tulajdoni lapon nyilvántartott 07/1 hrsz.-ú ingatlan tulajdoni vitájával kapcsolatban a Gödöllői Városi Bíróság hozott ítéletet. Megállapította, hogy a szóban forgó ingatlan, mely az ingatlan-nyilvántartás szerint a termelőszövetkezet táblájába esett, valójában azonban panaszos birtokolta, azokat a tulajdonosokat illeti, akik a területet részarány tulajdonuk alapján a Földkiadó Bizottság határozatával megszerezték. A bíróság az ítélet indokolásában kifejtette, hogy panaszos nem szerezhette meg elbirtoklás utján a földterületet, mert a Polgári Törvénykönyv akkor hatályos szabályai ezt kizárták.

Panaszos apósának nagynénje a 2/2437 számú különlap szerint 4 ha 3630 m2 területű 111. 63 AK értékű részaránytulajdona alapján kérte a Zöldmező MgTsz.-től földjének kiadását. Az erről szóló határozat szerint a föld kimérésének költsége panaszost terhelte. Az iratokból nem állapítható meg, hogy erre miért nem került sor. Az 1999. március 11. napján  hivatalomnál tartott személyes meghallgatást követően panaszos felkereste a  Földművelésügyi Hivatalt, ahol határozatot hoztak a szóban forgó földterület kiadásáról. A határozat jogerőre emelkedett, az ingatlant a földhivatal kimérte és a tulajdonjogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte, a földterületet a jogosult birtokba vette. Ezzel a panasznak ez a része megoldódott.

Összegezve a fentieket megállapítom, hogy az ügyben szereplő hatóságokat a  Földkiadó Bizottságot, a  Földhivatalt és a Fővárosi és Pest megyei FM Hivatalt eljárása során mulasztás nem terheli. A Földkiadó Bizottság panaszos apósának valamennyi nyilvántartott részarány tulajdonát figyelembe vette. Az FM Hivatal tájékoztatása szerint panaszos és férje részarány tulajdonnal nem rendelkeztek. Földkiadásra a  panaszos apósa és annak nagynénje volt jogosult. Földjeiket még azt megelőzően kikérték a Tsz-től, hogy a földkiadó bizottságok megalakultak.  Panaszos apósának földigényét a Földkiadó Bizottság elismerte, és még 1994-ben határozatot hozott a földkiadásról. Nagynénje ügyében azonban nem született határozat feltehetően azért, mert igényét a Földkiadó Bizottsághoz nem jelentette be. 1999-ben azonban az ő ügyében is határozatot hozott a Fővárosi és Pest-megyei FM Hivatal. A földterületet a Földhivatal kimérte, és a tulajdonjogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. Mindkét jogosult birtokba vette a kiadott földterületet.

A fentiek alapján megállapítom, hogy panaszost és azokat akik ügyében eljárt a tulajdonjog védelmével kapcsolatos alkotmányos joggal összefüggésben sérelem nem érte. Ezért a vizsgálatot részben alkotmányos visszásság hiánya miatt, részben a megoldódott panaszra tekintettel lezárom. Az érdekelteket erről a jelentés egy példányával értesítem.

A panasznak azt a részét, melyben a bíróság ítéletet hozott közigazgatási úton nem lehetett orvosolni. Az országgyűlési biztosnak akkor van hatásköre eljárni, ha valamely hatóság intézkedése vagy mulasztása folytán panaszost alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte. Nem tartozik e körbe a bíróság és az általa hozott határozat. A bíróság ítélete mindenkire nézve, az országgyűlési biztosra is kötelező. A panasznak ebben a részében hatásköröm hiányát kellett megállapítanom.

Budapest, 1999. szeptember 21.

Dr. Polt Péter