OBH 3229/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása 

A Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a DIGITEL-2000 Részvénytársaság távbeszélő szolgáltatási pont áthelyezési kérelme ügyében nem a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt el.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. április 22-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a DIGITEL-2000 Részvénytársaságot, tekintettel arra, hogy a Panaszos által rendelkezésemre álló információk alkotmányos visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere és a megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a Panaszos 1996. augusztus 26-án szolgáltatás-hozzáférési pont átírási kérelemmel fordult a DIGITEL-2000 Részvénytársasághoz.
 
A távközlési beruházási hozzájárulásról szóló, 16/1987. (V. 13.) MT rendelet hatályon kívül helyezéséről rendelkező 84/1995. (VII. 12.) Korm. rendelet 2. §-ának (4) bekezdése szerint a távbeszélő-állomás átírása vagy áthelyezése esetében - arra a szolgáltatás-hozzáférési pontra, amelyért a beruházási hozzájárulást még nem fizették meg - a külön jogszabályban meghatározott mértékű belépési díjat kell a jogosult részére megfizetni.

Ez a külön jogszabály a közcélú távbeszélő szolgáltatás-hozzáférési pont létesítéséért fizetendő egyszeri belépési díjról szóló, 11/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet. 
A rendelet 6. §-ának (1) bekezdése szerint a szolgáltató az előfizető kérésének megfelelően a belépési díj ismételt megfizetése nélkül helyezi át a szolgáltatási területéhez tartozó primer körzetben (körzetekben) a szolgáltatás-hozzáférési pontot (áthelyezés).

Az áthelyezési igények teljesítésekor abban az esetben kerül sor a belépési díj beszedésére, ha a korábbi telefonért lakossági beruházási hozzájárulást nem fizettek. Tehát szerződésmódosításkor - és az átírás annak minősül - csak az mentesülhet a díjfizetés alól, aki egyszer a belépésnél már teljesített.

A Panaszos maga sem vitatta hogy belépési díjat sem Ő sem jogelődje nem fizetett és más, a távközlés fejlesztését célzó jogcímen sem fizetett sem a DIGITEL-2000 Részvénytársaságnak, sem a jogelőd szolgáltatónak.

Az állampolgári jogok  országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A Panaszos beadványában azt is kifogásolta, hogy a tulajdonában álló ingatlanon egy, a terület ellátását biztosító oszlopelosztó áll, amelyhez törzskábel és a terület elosztó hálózata csatlakozik. A szolgáltató által adott felvilágosítás szerint az  oszlopelosztó 10 évnél régebbi építésű.

Tekintettel arra, hogy az Obtv. 17. § (3)  bekezdése szerint az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az egyéb feltételek fennállása esetén is csak  az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjedhet ki, a beadványnak ezt a kitételét az általam folytatott vizsgálat nem érintette.  

Mindezekre hivatkozva a panasz vizsgálata során a DIGITEL-2000 Részvénytársaság eljárásával kapcsolatban megállapítottam, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.
	
Budapest, 1996. május 9..
				
										Gönczöl Katalin