OBH 3166/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit
Az eljárás megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatala panaszirodáján tett bejelentésében az Érd Városi Önkormányzat és az Érd Városi Rendőrkapitányság eljárását sérelmezte.

A beadvány vizsgálata során felmerült a jogállamiság alapelvének valamint a személyes szabadság és tulajdonhoz való alkotmányos jogok sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el és egyidejűleg tájékoztatás céljából megkerestem az érdi önkormányzat jegyzőjét, az érdi rendőrkapitányt, majd a vizsgálat folyamán a Pest Megyei Főügyészt és a Legfőbb Ügyészt.

A rendelkezésemre bocsátott iratok és felvilágosítás alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás

A panaszos élettársi kapcsolatban élt, élettársával közösen vásároltak Érden egy lakóingatlant. Viszonyuk később megromlott, elmondása szerint élettársa el akarta távolítani őt közös lakásukból. Több esetben vitát provokált, majd egyszer kihívta a rendőrséget, akik a panaszost elmondása szerint kilökték az utcára, kulcsait elvették, azóta sem tudott a lakásba bejutni. Az intézkedést követően a panaszos bejelentést tett az ügyészségen. Ezt követően kapott egy határozatot arról, hogy az ellene folyó nyomozást megszüntették. A lakásba azonban nem tudott visszajutni és élettársa bejelentése nyomán az érdi lakcímét a jegyző megszüntette.

A panaszos 1997. május 21. napján ismét megjelent a Hivatal panaszirodáján és az érdi rendőrség eljárásával kapcsolatban ismét bejelentést tett. Elmondása szerint az érdi rendőrkapitányság körözését rendelte el, tartózkodási helyéről 1997. május 7. napján megbilincselve előállították. Mivel az éjszaka folyamán rosszul lett, a csepeli traumatológiára átszállították, ahol injekciókat kapott. Bejelentésekor kérte a rendőrségi eljárás jogszerűségének vizsgálatát.

A rendelkezésemre bocsátott hivatalos iratok alapján a következőket állapítottam meg.

Az érdi rendőrkapitányság bűnügyi osztályának 966/1995. bü. számú, nyomozást megszüntető határozata szerint a panaszost volt élettársa jelentette fel, mivel 1995. évben és a korábbi időszakban is közös ingatlanukban a lakás használatbavételi és berendezési tárgyait megrongálta és ezzel mintegy 30.000 forintos kárt okozott. A rendőrségi eljárás során megállapítást nyert, hogy a gyanúsított (panaszos) és az eljárásban sértettként szereplő élettárs között élettársi vagyonközösség megszüntetése iránt per van folyamatban. A rendőrség az eljárást - mivel a feljelentett saját vagyontárgyait érintően nem  követhet el rongálást és így cselekménye nem minősül bűncselekménynek - megszüntette.

Az ismételt bejelentés nyomán a panaszos letartóztatásának körülményeiről írásos tájékoztatást kértem Érd Város Rendőrkapitányától. 

Az írásos tájékoztatás szerint a panaszos ellen volt élettársa 1996. január 18. napján ismét feljelentést tett, mert az a feljelentés napján érdi ingatlana ajtaját kifeszítve oda behatolt. 

Érd Város Önkormányzatának 1995. november hó 14. napján kelt és a panaszos élettársának címzett értesítése szerint az önkormányzat jegyzője a panaszos érdi tartózkodási helyét 1995. november 14-i hatállyal megszüntette, mert a panaszos élettársa okirattal igazolta, hogy a panaszos a közös lakásban, bár oda van bejelentve - nem tartózkodik.

Mivel a panaszosnak az érdi lakcímről történő kényszerkijelentése Érd Város Jegyzőjének V.24879/1995. számú határozata alapján megtörtént, így a feljelentés alapján a rendőrség magánlaksértés elkövetésének alapos gyanúja miatt a panaszos ellen nyomozást rendelt el. 

Az eljárás nyomán szükségessé vált a feljelentett gyanúsítottként történő kihallgatása, de mivel a lakcímnyilvántartóban szereplő lakcímén illetve tartózkodási helyén nem volt megtalálható és a felkutatására tett egyéb rendőri intézkedések sem vezettek eredményre, az eljárás felfüggesztése mellett 1996. május 21. napján körözését rendelték el. 

1997. május 8. napján az esti órákban a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányság Közbiztonsági Osztály járőrei a Szigetszentmiklós Május 1. sétányon igazolásra szólították fel a panaszost és tekintettel arra, hogy körözés alatt állt, az igazoltató rendőrök elfogták és a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányság épületében előállították. Az előállítás során kényszerítőeszköz, bilincs alkalmazásának tényét a rendelkezésre álló dokumentumok nem bizonyították.

A Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányság épületébe történt beérkezést követően a panaszos összeesett, a Csepeli Kórház rohamkocsijával kiérkező mentőorvos ellátta és mivel elsődleges diagnózisként szívinfarktust állapított meg, a csepeli kórházba szállítatta. 

A panaszos a kórházból önkényesen eltávozott és mivel az előállításakor megjelölt tartózkodási helyén feltalálni nem lehetett, körözésének fenntartása mellett az ügy továbbra is felfüggesztés alatt állt, majd a nyomozó hatóság végül a nyomozást az 1997. évi november hó 7. napján kelt határozatával a gyanúsított panaszossal szemben bizonyítottság hiányában megszüntette. A határozata ellen tett panaszt a Budaörsi Városi Ügyészség B.1509/1996. sz. határozatával elutasította.

Az ügy jogszabályi háttere

A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet vonatkozó szabályai a következők:
34. § (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban "fiktív" jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.
35. § (3) Ha a polgár okirattal igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el.

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény vonatkozó szabályai a következők:
17. § Az ügyész feladata a nyomozás törvényessége feletti felügyelet, a vádemelés és a vád képviselete, továbbá a jogszabály által meghatározott esetekben a nyomozás.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
a) a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomozásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
b) a nyomozás irataiba betekinthet és azokat magához kérheti;
c) a nyomozási cselekményeknél jelen lehet;
d) a nyomozó hatóság határozatát megváltoztathatja vagy hatályon kívül helyezheti;
e) a nyomozást megszüntetheti; és a nyomozó hatóságot a nyomozás megszüntetésére utasíthatja;
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.

Az érintett Alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.

A vizsgálat megállapításai

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az érdi önkormányzat jegyzője a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt el a panaszos lakcímének megszüntetésekor, mivel a volt élettársa az előírásoknak megfelelően okirattal igazolta azt, hogy a panaszos nem tartózkodik a közös lakásukban. 

Eljárásom során a nyomozóhatóság eljárása törvényszerűségének vizsgálatára felkértem a Pest Megyei Főügyészt. A Pest Megyei Főügyészség a büntetőeljárás iratait megvizsgálta. Ennek a vizsgálatnak és a Legfőbb Ügyészség felülvizsgálatának eredményeként megállapítást nyert, hogy a feljelentésben megjelölt tényállás alapján a magánlaksértés vétsége miatt kellő alappal rendeltek el nyomozást a panaszossal szemben és a rendőrség intézkedései az eljárási szabályoknak megfeleltek.

Mivel az ügyben jogszabálysértést, valamint alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, a hivatalomnál folyó vizsgálatot lezárom.

Budapest, 1999. január 6.

Gönczöl Katalin