OBH 3049/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása

Dr. Hankó Faragó Miklós ügyvéd, ügyfele F.S. jáki lakos megbízásából nyújtott be panaszt hivatalunkhoz.
A beadvány szerint F.S. 1995. november 22-én Kaposváron, a vámudvarban akart elhelyezni egy személygépkocsit. Ott két vámtiszt kirángatta az autóból, dolgait nem vehette ki a kocsiból, jogi képviselőjének nem telefonálhatott. Ezt követően modortalan hangnemben kihallgatták, panaszjogával sem hagyták élni, a készült iratokról másolatot nem kapott. Kihallgatását követően a gépkocsit közvetlen vámfelügyelet alá helyezték.
A jogi képviselő beadványa tartalmazta, hogy előzőek miatt a VPOP Vám- és Adófőosztálya vezetőjéhez fordultak panasszal. A panaszt elutasították azzal, hogy a nyomozók nem alkalmaztak testi kényszert, büntetőeljárás megindítására nem került sor, hanem vámigazgatási eljárást foganatosítottak. Fenyegetést nem alkalmaztak az ügyintézők, jegyzőkönyv másolatokat pedig illeték lerovásának hiánya miatt nem adhattak ki.
A jogi képviselő elfogadhatatlannak tartotta, hogy a panaszban kifogásoltakat a beosztott (panaszolt) közvetlen főnöke vizsgálta ki, illetve, hogy ez ellen nem lehet jogorvoslattal élni.
Dr.Hankó Faragó Miklós kérte ügyfele és saját nevének titokban tartását, de a panaszban foglalt információk feltárásához sem járult hozzá.

Feltételezett alkotmányos visszásság

Az emberi méltósághoz való jog sérelme (Alk. 54.§ (2) bek.) szerint  "senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak... alávetni...").
Jogorvoslati jog sérelme (Alk. 57.§ (5) bek. szerint "... mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.").

Alkalmazott jogszabályok

A vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, Kyotóban  az 1973. évi május hó 8. napján kelt nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 1982. évi 11. tvr. meghatározza az áruk vámfelügyelet alatt tartásának, az ún. áruk ideiglenes raktározásának fogalmát. Ez a kifejezés az áruknak a vámhatóság által kijelölt épületekben és zárt vagy nyitott helyen (ideiglenes raktár) vámfelügyelet mellett történő raktározását jelenti, várva az árunyilatkozat benyújtását.
A vám- és pénzügyőrség, valamint a vámjog szabályozásáról szóló 1966. évi 2. tvr. végrehajtásáról szóló 9/1966. (II.5.) Korm.rendelet 5.§-a szabályozta a vám- és pénzügyőrség hatáskörét. E szerint "a vámigazgatás körében a vámhivatalok, vámhivatali kirendeltségek és a vám- és pénzügyőri szakaszok végzik az áruk vámkezelését... határoznak a vámfelügyelet kérdésében...".
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 41.§ (1) bekezdése szerint "Az ügyfél és képviselője az eljárás során keletkezett iratokba betekinthet és azokról másolatot készíthet."
A törvény 62.§ (1) bekezdése a fellebbezést teszi lehetővé a következőképpen: "Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet..."
A 66.§ (1) bekezdése szerint pedig "A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz."
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. mellékletének IV. címében foglaltak szerint "1. Az államigazgatási eljárásban készített hitelesített vagy hitelesítetlen másolat, illetőleg kivonat illetéke - ha e melléklet kivételt nem tesz - az első oldal után 30 forint, minden további megkezdett oldal után magyar nyelvű másolat esetében 20 forint, idegen nyelvű másolat esetében 30 forint. A nem hitelesített fénymásolat illetéke oldalanként 20 forint.  2. Az eredeti jegyzőkönyvvel egyidejűleg átütéssel készült jegyzőkönyv-másolat illetéke oldalanként 10 forint, de legalább 30 forint."
A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény 18.§-a így szól: "(1) Ha a panasz valamely szerv tevékenysége (mulasztása) ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetője vizsgálja meg és intézi el.  (2) A szerv vezetőjének vagy más eljáró dolgozójának magatartása ellen irányuló panaszt a közvetlen felettes intézi el.  (3) Ha a panasztevő az intézkedést nem tartja kielégítőnek, kérelmére a panaszt - felülvizsgálat keretében - a felettes szerv intézi el. A felettes szerv intézkedése ellen további panasznak nincs helye."
A VPOP belső rendelkezése a fegyelmi eljárás lefolytatásáról.

Megállapított tényállás

A beadványból kiderült, hogy a védő azt az eljárást sérelmezte, melyet ügyfelével szemben a vámhivatal alkalmazottjai tanúsítottak. Ezt csak olyan eljárás keretében lehetett megvizsgálni, ami feltételezte a panaszos és az eljárás alapjául szolgáló tények feltárását. Természetesen ez nem jelentett sajtó vagy egyéb nyilvánosságot, hanem a VPOP tudomására hozását és az országos parancsnok felkérését a szükséges vizsgálat lefolytatására.
Ezért előzetesen írásban megkerestük F.S. sértettet és ügyvédjét. A megkeresésben tájékoztattuk őket arról, hogy miért szükséges hozzájárulásuk nevüknek és az általuk közölteknek a VPOP felé történő közléséhez, illetve felhívtuk figyelmüket arra, hogy ha fenntartják panaszukat, úgy a védő csatoljon be meghatalmazást.
Válaszukban hozzájárultak nevüknek a VPOP tudomására hozásához és kérték a szükséges vizsgálat lefolytatását. Ennek alapján felkértük a VPOP parancsnokát, hogy vizsgálja meg a vámtisztek eljárásbeli magatartását és az eljárás törvényességét.
Azért volt szükség a más szerv általi vizsgálat és nem az iratok bekérése, mivel a vámjogszabályok alkalmazása speciális szakértelmet igénylő jogterület, ahol sok olyan lényeges körülmény szerepet játszik, ami egy-egy ügyben más és más következtetésekhez vezethet.

A vizsgálat megállapításai

Megkeresésem, illetve az 1996. augusztus 8-án kelt sürgető levelem alapján a VPOP vezetője elvégeztette a vizsgálatot és annak eredményéről tájékoztatta hivatalunkat. 
A vizsgálat megállapította, hogy F.S.-ral szemben a kaposvári vámhivatal vámudvari kirendeltségén 1995. november 22-én foganatosított intézkedés államigazgatási eljárás keretében történt. Testi kényszer alkalmazására nem került sor, arra nem is volt szükség.
Az államigazgatási eljárás irataiból, valamint a panasz alapján végrehajtott meghallgatásokból kitűnt az is, hogy F.S. az 1995. november 22-én zajlott vámeljárás során végig közömbösen viselkedett alig szólalt meg.
Megállapítást nyert, hogy helyesen járt el a vámtiszt akkor, amikor nem közölte F.S.-ral bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúját, mivel nem büntető, hanem államigazgatási eljárás volt folyamatban. Erre tekintettel nem kerülhetett sor büntető-eljárási szabályok alkalmazására. Az eljárás során az ügyintéző figyelmeztette F.S.-t eljárásbeli jogaira, aki a figyelmeztetést is tartalmazó meghallgatási jegyzőkönyvet aláírta. Így a panaszosnak tudomása volt arról, hogy milyen eljárás indult az általa vezetett gépkocsit érintően. 
A vonatkozó és az eljárás idején hatályos jogszabályoknak megfelelően helyezték vámfelügyelet alá azt a gépkocsit, melyet F.S. vezetett. Az erről szóló határozatot a panaszos a kaposvári vámhivataltól átvette, illetve azt nevezett jogi képviselője is tudomásul vette. F.S. panaszjogát nem korlátozták, hiszen a határozat átvételét követően jogorvoslati lehetőségével élhetett volna. Fellebbezésre nem került sor az államigazgatási határozat ellen. Panasz ugyan volt az ügyben, de az a pénzügyőrök eljárását érintette. Ezt a panaszt a VPOP - mint felettes szerv - kivizsgálta és a panaszos védőjét értesítette.
Az a körülmény, hogy a felettes szerv folytatta le a panasz kivizsgálását, megfelelt a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény 18.§-ának, hiszen az előírja, hogy "(1) Ha a panasz valamely szerv tevékenysége (mulasztása) ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetője vizsgálja meg és intézi el. (2) A szerv vezetőjének vagy más eljáró dolgozójának magatartása ellen irányuló panaszt a közvetlen felettes intézi el. (3) Ha a panasztevő az intézkedést nem tartja kielégítőnek, kérelmére a panaszt - felülvizsgálat keretében - a felettes szerv intézi el. A felettes szerv intézkedése ellen további panasznak nincs helye."
A VPOP vezetőjének megkeresésemre folytatott vizsgálata megállapította azt is, hogy a panaszos telefonját az eljáró pénzügyőr nem kapcsolta ki, a panaszosnak módjában állt volna azt használni.
Az ügyintéző részéről semmilyen fenyegetésre nem került sor, F.S. pedig a foganatosított intézkedések ellen semmilyen ellenszegülést nem tanúsított.
A meghallgatási jegyzőkönyvből F.S. másolatot nem kapott, nem is kért, illetve a vonatkozó jogszabály által meghatározott másolati illetéket nem rótt le. Ezért nem lehetett mulasztást megállapítani e tekintetben sem a pénzügyőr terhére.
A VPOP vizsgálata során meghallgatták F.S.-t is. Nevezett fenntartotta jogi képviselőjének a panaszban megfogalmazott álláspontját, új tényeket nem adott elő. A panaszos meghallgatása során sorozatos ellentmondásokba keveredett, állításait tényekkel alátámasztani nem tudta.
Előzőek alapján összességében megállapítható, hogy a F.S.-ral szemben 1995. november 22-én lefolytatott vámigazgatási eljárás során törvénysértés, illetve alkotmányos visszásság nem történt.
Ugyanakkor hasonló essetek elkerülése érdekében a VPOP parancsnoka felhívta a vám- és pénzügyőrség állományát a jogállamiság, valamint az ügyfélbarát közigazgatás követelményeinek maradéktalan és következetes betartására.
A vizsgálat során feltárt adatokból megállapítható, hogy F.S. védője által előterjesztett panasz olyan ellenőrizhető, realizálható körülményeket nem tartalmazott, melyek alapján konkrét intézkedéseket kellett volna tenni, illetve melyek akár az emberi méltósághoz való jog, akár a jogorvoslati jog mint alkotmányos alapjog sérelmének megállapítására alkalmasak lettek volna. ezért az ügyben külön intézkedést, ajánlást nem tettem.

Budapest, 1996. szeptember 30.

Gönczöl Katalin