OBH 3037/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

	Budakeszi lakós panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához,  a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 63572/95. számú határozata ellen.
A másodfokú építésügyi hatóság a szomszédja által kérelmezett elvi telekalakítást engedélyező első fokú határozatot megváltoztatta. A döntés elleni bírói út igénybevételének lehetőségéről  kioktatást a másodfokú határozat nem tartalmazott.
	Az eljárás a jogorvoslathoz való jog alkotmányos alapelvének sérelmének gyanuja miatt indult.

A megállapított tényállás

	A panaszos szomszédja által kérelmezett " utcanyitást " engedélyező telekalakítási  elvi építési engedély ellen élt fellebbezési jogával. A másodfokú eljárást lezáró határozat döntését kifogásolta, melynek rendelkező részében a másodfokon eljáró építésügyi hatóság nem hívta fel az ügyfelek figyelmét jogorvoslati jogukra, azaz arra, hogy a határozat ellen bírósági felülvizsgálatnak van helye. Megkeresésemre a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetője vizsgálatot folytatott. A válaszlevelében jelezte, hogy a bíróság ugyanilyen ügyekben  eddig elutasította a felülvizsgálatot, arra hivatkozva, hogy  az elvi engedély nem tekinthető végleges, az ügyet lezáró határozatnak. A későbbiek során a  megyei közigazgatási bírák kollégiuma úgy döntött, hogy mégis helye van ilyen esetekben is a felülvizsgálati kérelemnek. Mindez bizonyításául hasonló perek végzéseit mellékelték. Az 1996. évi 9. számú közigazgatási kollégiumi állásfoglalásról, mely leszögezte, hogy az elvi engedélyek ellen is van felülvizsgálatnak helye, a közigazgatási hivatal csak megkeresésünkkor értesült. Mivel az ügyfél nem kért építési engedélyt, felhívásunkra a hivatal vezetője szükségtelennek ítélte meg a kiegészítő határozat meghozatalát.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény
az államigazgatási eljárás általános szabályairól

A határozat kijavítása és kiegészítése

48. § (1) A közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti.
(2) A közigazgatási szerv hivatalból vagy az ügyfél kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti.
(3) A kijavítást és a kiegészítést az alaphatározat eredeti példányára és lehetőleg kiadmányaira is fel kell jegyezni, és az alaphatározatra előírt módon az ügyféllel közölni kell.
(4) Nincs helye a határozat kiegészítésének, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.

Fellebbezés
 
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.

67. § A fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.

Az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva – ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik –, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.

(2) Bírósági felülvizsgálatra csak akkor kerülhet sor, ha az államigazgatási eljárásban az ügyfél a fellebbezési jogát kimerítette vagy a fellebbezés kizárt. 

4) Nincs helye az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatának,
a) ha azt törvény kizárja,
b) ha a határozat jogerős bírósági határozat végrehajtását szolgálja,
c) ha a határozat ideiglenes jellegű és jogszabályban meghatározott határidőn belül végleges határozatot kell hozni,
d) az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok külkereskedelmi forgalma engedélyezésének körében hozott,
e) a lőfegyver, lőszer, robbanóanyag, sugárzóanyag, illetve kábítószer gyártásáról és forgalmazásáról rendelkező,
f) a hadkötelesnek a sorozáson, orvosi vizsgálaton, valamint fegyver nélküli katonai és polgári szolgálat teljesítése iránti kérelem elbírálása céljából vagy más okból való megjelenését elrendelő,
g) a polgári szolgálat esetén a foglalkoztató kijelöléséről, a polgári szolgálat megkezdésére való felhívásról, a katonai szolgálatban való visszatartásról, továbbá mozgósításkor polgári munkakörben való meghagyásról rendelkező,
h) a polgári védelmi szolgálat ellátására kötelező, illetve
i) az államhatár rendjének védelmével összefüggésben hozott államigazgatási határozat esetében.

73. § (1) A bíróság az államigazgatási határozatot jogszabálysértés megállapítása esetén hatályon kívül helyezi és – szükség esetén – a közigazgatási szervet új eljárásra kötelezi. Törvény úgy rendelkezhet, hogy a bíróság az államigazgatási határozatot megváltoztathatja.

(2) Ha a bíróság az ügy érdemében határozott, a közigazgatási szervnél ugyanabban az ügyben azonos tényállás mellett nincs helye új eljárásnak.

(3) A közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezései és indokolása köti, annak tartalmát a megismételt eljárás és a határozathozatal során köteles figyelembe venni.

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

57 § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

	Panaszos fellebbezésének elbírálásakor még az a bírósági gyakorlat volt irányadó, mely az előzetes elvi engedélyt nem tekintette az eljárást lezáró érdemi döntésnek és az ilyen tárgyú felülvizsgálati kérelmeket elutasította. 1996.-ban a Megyei-fővárosi Közigazgatási Kollégium 9. számú állásfoglalása szerint az elvi engedélyek tárgyában is biztosítani kell a felülvizsgálati jogot.
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal minderről csak az 1996. november végén  megkeresésünkre értesült, de nem intézkedett a kiegészítő határozat meghozataláról. Ekkor még nem csak egy hónap állt volna az ügyfél rendelkezésére, hogy jogorvoslathoz való jogát érvényesítse., hiszen a másodfokú határozatot a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 1996. január 29.-én hozta meg, melyet a panaszos érdekelt fél 1996. február 22.-én vett át.	Az Alkotmány 57 § (5) bekezdése rögzíti az állampolgárok jogorvoslathoz való jogát, melyet semmilyen indokkal nem lehet figyelmen kívül hagyni, illetőleg e jogosultságról az ügyfeleket tájékoztatni kell. A jogorvoslati jog ily módon keletkezett sérelme alkotmányos visszásságot okozott.
	A konkrét esetben az elvi engedély hatálya egy év volt, melynek birtokosa építés engedélyezése iránti kérelmet a területileg illetékes polgármesteri hivatalhoz nem nyújtott be, ezért a kiegészítő határozat utólagos meghozatala tárgyában intézkedést nem kezdeményezek.

Ajánlás

	Az 1993. évi LIX. törvény 21 § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy  biztosítsa a hivatal munkáját érintő döntések kellő időben történő megismerését és azok egységes alkalmazását
 	Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy állásfoglalásáról, illetőleg intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21 § (2) bekezdése alapján 30 napon belül adjon tájékoztatást.

Budapest, 1997. november

Dr. Polt Péter