OBH 3017/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

L. Károly,mint O. K. M. Bp. XIV. Thököly út ... sz. alatti lakos képviselője fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Bp. Főv. XIV. ker. önkormányzatnak a lánya bérleti jog folytatása iránti kérelmét elutasító határozata elleni fellebbezésének elbírálásáról nem kapott értesítést.

A vizsgálatot 1996. június 19-én közvetlen információ kéréssel indítottam meg. Felkértem az önkormányzat megbízott jegyzőjét dr. Sáfrán Erzsébetet, és dr. Szabó Lajost a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálják meg az ügy elhúzódásának okait.

Az önkormányzat 1996. október 30-i ismételt megkeresésemre adott válaszából, és az ügyfél által becsatolt iratokból a következőket állapítottam meg.

A tényállás

O. K. M. 1988 óta volt állandó bejelentett lakója a Budapest, XIV Thököly út ... sz. alatti, H. Ignácné bérleményét képező lakásnak. 

A bérlő, 1993. február 11-én bekövetkezett halálát követően O. K. M. bérleti jogviszony folytatására kért engedélyt. A Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatal Lakásügyi Iroda a 6/943/93. számú 1993. június 16-án kelt határozatával a kérelmet elutasította. Az iratok szerint a kérelmező a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül fellebbezést nyújtott be.  Az önkormányzat tájékoztatása szerint a fellebbezést, az ügy irataival együtt felterjesztették, és a Budapesti Köztársasági Megbízott Hivatala, azt megvizsgálta, és a határozatot helybenhagyta.

A másodfokú határozat kézbesítését az első fokon eljárt szerv azonban nem hajtotta végre, mert abban elírási hibák voltak, hanem az irat kijavítását kezdeményezve azt a másodfokú szervnek visszaküldte. A Köztársasági Megbízott Hivatala, és a jogutódja, a Fővárosi Közigazgatási Hivatal a kijavított határozatot azonban csak 1996. július 23-án küldte meg az önkormányzatnak. A határozat kézhezvételét követően, panaszos keresetet nyújtott be a kérelmét elutasító jogerős határozat ellen. Az iratokat a bíróság az önkormányzattól bekérte. 

Az  ügy jogszabályi háttere:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

2. § (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell.

48. § (1) A közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti. (2) A közigazgatási szerv hivatalból vagy az ügyfél kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti.

59. § (1) A közigazgatási szerv jogszabálysértés megállapítása esetén köteles a szükséges intézkedéseket megtenni, így különösen:
d) fegyelmi, szabálysértési, polgári, büntető vagy egyéb eljárást kezdeményezni.

60. § Ha ez a fejezet (Jogorvoslatok) másként nem rendelkezik, az itt szabályozott eljárásokban a II–IV. fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz. (2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. (3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.

67. § A fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.

72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva – ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik –, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól. (2) Bírósági felülvizsgálatra csak akkor kerülhet sor, ha az államigazgatási eljárásban az ügyfél a fellebbezési jogát kimerítette vagy a fellebbezés kizárt.

A lakások elosztásáról és a lakásbérletről szóló 1/1971. (II. 8.) Korm. rendelet
(1993. XII. 31-től hatályon kívül helyezte: 1993. évi LXXVIII. törvény 1. sz. melléklet II/f).

24. § (2) Az első fokú lakásügyi hatóság határozata ellen irányuló fellebbezést a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kell előterjeszteni.

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény:

94. § (1) E törvényben meghatározott kivételekkel, a törvény hatálybalépéséig indult bírósági, valamint a lakásügyi és elhelyező hatósági elsőfokú eljárásban és az ennek során hozott határozat ellen benyújtott jogorvoslati (felülvizsgálati) kérelem elbírálására, továbbá új eljárás elrendelése esetén a törvény hatálybalépése után is az elsőfokú eljárás megindításakor hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerveljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az érintett alkotmányos jogok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
A vizsgálat megállapításai:

A vizsgálat megállapította, hogy a Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatal Lakásügyi Iroda 6/943/93. számú 1993. június 16-án kelt határozata ellen benyújtott fellebbezést a másodfokú hatóságként eljáró Budapesti Köztársasági Megbízott Hivatala, és a jogutódja, a Fővárosi Közigazgatási Hivatal a törvény által meghatározott határidőn belül nem intézte el, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott. 

Ezzel a mulasztással az állampolgároknak az Alkotmány 57. és 64. § -aiban foglalt jogorvoslathoz való joga csorbult.

Ajánlás:

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bek. alapján a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatalnak, mint a közigazgatási ügyekben másodfokú szervként eljáró Budapesti Köztársasági Megbízott Hivatala jogutódjának vezetőjét, hogy munkáltatói jogának gyakorlásával vizsgálja ki az alkotmányos visszásságot okozó mulasztás körülményeit, és a hasonló esetek megelőzése érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg. 

Kérem továbbá hogy a panaszolt ügyben a fegyelmi felelősségrevonás indokoltságát, és lehetőségét állapítsa meg, és döntéséről 30 napon belül Hivatalomat értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1996. november 4.

Gönczöl Katalin