OBH 2999/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve, hogy az Önkormányzat Népjóléti Irodája több hónap elteltével sem adott választ lakásfenntartási támogatás tárgyában benyújtott kérelmére.
Sérelmezte továbbá, hogy az ügyfélforgalom miatt az illetékes Iroda felkeresése nehézségekbe ütközik, továbbá kifogásolta a rendészek által használt hangnemet.
Előadta, hogy víz- és csatornadíj kompenzációra való jogosultsága ellenére támogatásban nem részesül, illetve a korábbi támogatás folyósítása megszakadt. 
Az önkormányzati lakásokat kezelő Kft kilátásba helyezte a lakásbérlet felmondását - lakbértartozásra való hivatkozással-, annak ellenére, hogy ilyen tartozása nincs.
	A vizsgálat megindítása után információ és nyilatkozat céljából megkerestem a kerület Jegyzőjét.

A megállapított tényállás

	Panaszos 1990-től egyedül neveli három gyermekét, 1993 óta GYET-en van, havi jövedelmük 26.000.-Ft. A gyermekek iskoláztatása, az étkezési díjak befizetése, a lakásrezsi fizetése stb. számára igen megterhelő, ezért lakásfenntartási támogatás folyósítására nyújtott be kérelmet. Az ügyintézés közben panaszos előadása szerint a Polgármesteri Hivatalban dolgozó biztonsági őrök sértő hangnemben szóltak panaszoshoz. Álláspontja szerint kifogásolható az ügyfélfogás módja, mivel egy normál méretű irodahelyiségben egyidőben 118 fő tartózkodott ügyeik intézésére várva, illetve ügyeiket intézve.
Fő sérelme, hogy kérelmére közel három hónap elteltével sem kapott választ.
	A víz- és csatornadíj hozzájárulás  folyósításával kapcsolatban panaszos csak 3-4 ízben kapott támogatást, majd ez megszakadt. Érdeklődésekor jutott tudomására, hogy ez a folyósítás nem a saját jogán történt, hanem még az előző lakásbérlő nevén szerepelt a támogatás, ezért is szüntették meg. Ígéretet kapott a további folyósításra, de az elmaradt.
	Panaszos további sérelme, hogy felszólítást kapott a lakáskezelő szervtől a bérleti jogviszony  felmondására, arra való hivatkozással, hogy lakbértartozása van. Többszöri egyeztetéssel, csekkek bemutatásával  sikerült bizonyítania, hogy tartozása nincs, sőt ezzel kapcsolatban túlfizetése van.

Az ügy jogszabályi háttere

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

Lakásfenntartási támogatás
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(4) A lakásfenntartási kiadások körében figyelembe kell venni a lakbért vagy albérleti díjat, a lakás célú pénzintézeti kölcsön törlesztőrészletét, a fűtés díját, illetve költségeit, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékig a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás költségeit. Az önkormányzat rendeletében lakáskarbantartási költségek figyelembevételét is előírhatja.

A Józsefvárosi Önkormányzat 19/1993. (VI. 15.) rendelete a szociális ellátásokról

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során a következő lényeges megállapításokat tettem.
	A Jegyző tájékoztatása szerint a panaszos 1996.  január 17-én fordult az Önkormányzat Irodájához lakásfenntartási támogatás iránt. A csatolt számlák, valamint az összes körülményekre tekintettel az Önkormányzat Szociális Bizottsága javaslata alapján  egyedi méltányosságot gyakorolva, a Polgármester döntött a támogatás folyósításáról. A határozat értelmében a folyósítás kezdete 1996. március 1. napja, melyet március 7-én postáztak. Panaszos beadványa 1996. március 7-én érkezett az országgyűlési biztoshoz, így fordulhatott elő, hogy panaszos ekkor még a határozat hiányát sérelmezte.
	A víz- és csatornadíj kompenzációval kapcsolatos panaszra az Önkormányzat azt közölte megkeresésünkre, hogy sem 1995-ben, sem 1996-ban panaszos erre vonatkozó kérelmet nem nyújtott be. Megfelelő igazolás esetén azonban a támogatást visszamenőlegesen biztosítják számára.
	A lakbér tartozás  tárgyában az Önkormányzat elismerte, hogy adminisztrációs hiba  miatt tévesen intézkedtek a lakbértartozása rendezésére. Hátraléka ugyanis nem volt.
	Az Önkormányzat Jegyzője a vizsgálatról való értesülést követően külön levéllel kereste meg panaszost a jelzett problémák tisztázása érdekében.
	Tekintettel arra, hogy panaszos által előadottak és az Önkormányzat tájékoztatása között ellentmondás volt, valamint a víz- és csatornadíj támogatás fővárosi gyakorlatáról nem állt rendelkezésre információ, valamint, hogy az Önkormányzat tájékoztatásában az ügyfélfogadásra vonatkozó panaszra nem reagált, ismételten tájékoztatást, nyilatkozatot kértem.

A tájékoztatással egyidejűleg az Önkormányzat mellékelte a Fővárosi Közgyűlés  határozatát, mely tartalmazza, hogy az 1996. április 2- és június 3. között  az igénylőlapot benyújtó  jogosultak részére távfűtési díj,  víz, csatorna és szemétszállítási díjkompenzáció 1996. május hótól 1997 február hónapig jár. Kompenzációban azok részesülhettek, akik 1996. január 1. és 1996. május 30. közötti időtartam alatt megállapított, illetve már folyósított önkormányzati rendszeres szociális támogatásban részesültek ( rendszeres nevelési segély, ápolási díj, felnőtt rendszeres szociális segély, közgyógyellátási igazolvány, jövedelempótló támogatás, lakásfenntartási támogatás stb. ).
	Az ügyfélfogadás kifogásolt körülményeire vonatkozóan az Önkormányzat válaszában közölte, hogy a Népjóléti Iroda ügyfélfogadási, elhelyezési, illetve munkakörülményei csak korlátozottan biztosítják a minden szempontból kedvező ügyfélfogadás feltételeit. Az Önkormányzat anyagi erőforrásait elsődlegesen a szociális támogatások terén jelentkező igen nagy számú igény kielégítésére fordítja. Ennek teljesítése érdekében a költségvetési normatíván túl hitel felvétellel, egyéb pénzeszközök átcsoportosításával is igyekszik eleget tenni. A Józsefvárosi Önkormányzat, mint a Főváros szociális hátrányoktól leginkább sújtott és szűkös forrásokkal rendelkező kerület nem tervezhet, megítélésük szerint is szükséges, de finanszírozhatatlan beruházásokat.
A rászorulók sorban állásának csökkentése érdekében, szükség megoldásként a segélyezéssel kapcsolatos ügyfélfogadás  két helyszínen megosztva történik, illetve bővítették  a segélykérelmek benyújtásának formáit, postai úton és a "Tám-pont" Információs Szolgálatnál. A súlyos  mozgáskorlátozottak, idősek, valamint a beteg emberek különféle támogatási kérelmeit sorban állás nélkül, soron kívül végzik az ügyintézők.
	A vizsgálat  tehát megállapította, hogy a lakásfenntartási támogatás iránt benyújtott kérelem tárgyában az Önkormányzat a kérelmet elbírálta, a hatáskörrel rendelkező Bizottság méltányosságból biztosította kérelmező részére a kért támogatást.
	A víz-és csatornadíj hozzájárulás folyósításával kapcsolatos panasz tárgyában a vizsgálat megállapította, hogy panaszos előadása és az Önkormányzat tájékoztatása között ellentmondás van, ezért panaszost nyilatkozattételre kértük fel, azonban felhívásunk válasz nélkül maradt. Ennek megfelelően el kell fogadni az Önkormányzat tájékoztatását, mely szerint ilyen támogatásra panaszos sem 1995-ben, sem 1996-ban kérelmet nem nyújtott be,  így nincs alapja panaszos reklamációjának, mely szerint a lakás korábbi bérlőjének jogán folyósított támogatás megszüntetése iránt intézkedtek.
	A vizsgálat azt is megállapította, hogy a lakbértartozás tárgyában, a   lakáskezelőtől érkezett felszólítást tévesen küldték ki, ezt a bérbe adó is elismerte, majd közölte panaszossal, hogy lakbértartozása nincs.
	
Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
	
	A  vizsgálat megállapította, hogy a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásság keletkezett, tekintettel arra, hogy panaszos lakásfenntartási támogatás folyósítására vonatkozó kérelmét több hónap alatt bírálták el, mely idő alatt  a szociális biztonsághoz való joga sérült.
	A lakbértartozás téves közlésével ugyancsak alkotmányos visszásság keletkezett, tekintettel arra, hogy a jogbiztonság szempontjából alapvető követelmény az eljárási garanciák betartása, az egyes intézmények alkotmányos működése. A hiba korrigálásra került,  az Önkormányzat tévedését elismerte, majd erről panaszost is értesítette.
	Nem keletkezett azonban alkotmányos visszásság a víz- és csatornadíj hozzájárulás tárgyában, lévén, hogy ilyen támogatás iránt panaszos kérelmet nem terjesztett elő.
	Tekintettel arra, hogy az Önkormányzat panaszos számára biztosította a lakásfenntartási támogatást,  tévedését pedig korrigálta, a panasz ily módon orvoslásra került, így az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján  ajánlással nem élek. 
Kérem azonban az Önkormányzat  vezetőitől és munkatársaitól, hogy a gondoskodásra, támogatásra szoruló család nehéz helyzetét a továbbiakban is kísérjék figyelemmel.

Budapest, 1996. december 17.

							Dr. Gönczöl Katalin