OBH 2894/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása:

B. Gné több panaszt tartalmazó beadvánnyal fordult hivatalunkhoz. Egyrészt sérelmezte, hogy 1992. november 15-én elvált férje hívására a mentőszolgálat indokolatlanul szállította be az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetbe (a továbbiakban: OPNI). Beadványa további részében arról írt, hogy válása után a bíróság által megosztott közös tulajdonú lakásban él a férjével, aki őt rendszeresen fenyegeti, bántalmazza. Panaszos a levele szerint attól is tart, hogy az említett pszichiátriai osztályra történő beszállítás következtében illetőleg az intézeti zárójelentés birtokában elvált férje végleg pszichiátriai osztályra szállíttathatja.

Beadványa elküldését követően panaszos személyesen is megjelent hivatalunkban védelmet kérve elvált férje zaklatásaival szemben. Meghallgatásakor panaszához mellékelt több bírósági végzést illetőleg ítéletet, melyek tanúsága szerint mind panaszos, mind férje ellen - egymás sérelmére elkövetett - könnyű testi sértés vétsége miatt volt bírósági eljárás.

Az 1992. november 15-ei pszichiátriai gyógyintézetbe szállítás körülményeinek tisztázására vizsgálatot indítottam, melynek során megkerestem a területileg illetékes ideggondozó főorvosát és az OPNI főigazgató főorvosát a szükséges információkért.

A megállapított tényállás

A panaszos beadványából, az általa elmondottakból valamint a beszerzett iratokból a pszichiátriai gyógyintézetbe való szállítás körülményeiről az alábbi tényállást állapítottam meg. Panaszos első alkalommal az OPNI-ban 1982-1983 években állt hosszabb ideig pszichiátriai kezelés alatt, neurózis és depresszió diagnózissal. Az OPNI iratanyagai között lévő mentőszolgálati esetleírás szerint 1992. november 15-én családi veszekedéshez riasztották őket. Az esetleírásban a panaszos állapotáról azt rögzítették, hogy akut pszichotikus állapotban találták és öngyilkossággal fenyegetőzött, ezért sürgősséggel az OPNI-ba szállították. Az OPNI főigazgatójától kapott tájékoztatás szerint panaszos a kórházba szállítását jogtalannak minősítette, de elfogadta. Az intézeti kezelése november 15-étől december 4-éig tartott.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv – kivéve a bíróságot –;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

1972. évi II. törvény az egészségügyről* 

33. § (1) Az egészségügyi szerv – jogszabály rendelkezései szerint kötelező erejű intézkedések útján is – szakorvosi vizsgálat (megfigyelés) alá vonja azt a személyt, akinél orvos elmebetegség gyanúját állapította meg, az elmebeteget pedig gyógykezelésbe, illetőleg gondozásba veszi.
(2) Kórház elmeosztályán, illetőleg ideg-elmeosztálya elmerészlegén (a továbbiakban: elmeosztály) elmebetegség gyanúja miatt vizsgálatra (megfigyelésre), illetőleg elmebetegség miatt gyógykezelésre szoruló személy az elmeosztályra saját kérelmére vagy orvosi javaslatra vehető fel. A felvételről az elmeosztály vezetője dönt. Az elmeosztályra felvett személyt haladéktalanul el kell bocsátani, ha megállapították, hogy nem elmebeteg.
(3) Az elmeosztályra felvett személyt – ha időközben nem bocsátották el – felül kell vizsgálni. A felülvizsgálatot orvosi bizottság végzi. A gyógykezelés szükségességének megállapítása esetében az eljárás törvényessége felől a bíróság határoz. A felvételt követő nyolc héten túl felülvizsgálat és az eljárás törvényességének bírósági ellenőrzése nélkül senki sem tartható elmeosztályon.

Az érintett alkotmányos jog

- élethez és emberi méltósághoz való jog [Alkotmány 54. § (1)]
- szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]
- legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1)]

A vizsgálat megállapítása

B. Gné beadványának kivizsgálása után az alábbiakat állapítottam meg.

1. A rendelkezésemre álló iratokból és a megkeresett szervektől kapott információkból megállapítottam, hogy B. Gnét 1992. november 15-én a mentőszolgálat munkatársai a hatályos jogszabályi előírások szerint szállították az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetbe. Az intézetben B. Gné a kezeléshez hozzájárult. Az intézetből a gyógykezelés szükségességének megállapítására előírt bizottsági felülvizsgálat határideje előtt elbocsátották. Gyógykezelése alatt rendkívüli felülvizsgálatot nem kért. Mindezekre tekintettel egyértelműen megállapítható, hogy B. Gnét az Alkotmányban biztosított emberi és állampolgári jogaival összefüggésben sérelem nem érte.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993:LIX. tv. 16. § (1) és 29. § (1) bekezdései értelmében kizárólag hatóság, hatóságként eljáró más szerv és közszolgáltató eljárását vizsgálhatom. Megértéssel olvastam B. Gnénak az elvált férjével kapcsolatos konfliktusairól írottakat, azonban ezek vizsgálatára nincs hatásköröm. A panaszban jelzett problémák orvoslása az ügyek jellegétől függően a rendőrség, illetőleg a bíróság hatáskörébe tartozik.

Az ügyben alkotmányos visszásság hiányában ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. december 10. 

Gönczöl Katalin