OBH 2866/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Kocsma működési 
engedélye elleni panasz

Az eljárás megindulása:

A Balmazújváros, Nádudvari u. 28. sz. alatti kocsma önkormányzati működési engedélyezése ügyében évek óta húzódó hatósági eljárással kapcsolatban fordult balmazújvárosi lakos beadvánnyal az Országgyűlési Biztos Hivatalához.

A tulajdonhoz való alkotmányos jog sérelmének lehetősége miatt vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás:

A panaszos egy 1967-ben épült, utcafrontra nyíló kertes családi házban lakik, 3-4 méterre a panaszolt kocsmától. A kocsma 1993 nyaráig a Balmazújváros és Vidéke Áfész tulajdonában volt, és 1993 májusában bezárt. Az Áfész - többek között - ezen ingatlanát is privatizálni akarta. A panaszosnak és családjának már korábban is volt a kocsmával problémájuk, ezért beadvánnyal fordultak a helyi polgármesteri hivatalhoz és kérték a vendéglátó-ipari üzlet üzemeltetésének felülvizsgálatát, működési engedélyének korlátozását, a telekkönyvi nyilvántartásban lakóházként feltüntetett épület eredeti rendeltetésének visszaállítását. A jegyző 4312-2/1993. számon közölte a panaszossal, hogy helyszíni szemlét tartottak, és panaszát megalapozatlannak találták. Felhívták azonban a kocsma tulajdonosát, hogy a továbbiakban az átalakítási munkák előtt előzetesen kérjen építési engedélyt. A határozatot a Köztársasági Megbízott Hivatala helybenhagyta.

A kérelem kapcsán a balmazújvárosi jegyző elfogultságot jelentett be és felettes szervétől az ügyben - másik - I. fokon eljáró hatóság kijelölését kérte. Kérésére a Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Köztársasági Megbízotti Hivatal Hatósági Osztálya az építéshatósági és vállalkozás-igazgatási eljárás lefolytatásával hajdúszoboszlói jegyzőt jelölte ki. A hatóság hallgatása alatt az új tulajdonos megnyitotta az eljárás tárgyát képező helységet.

1993 novemberében panaszos újabb panasszal fordult - ezúttal már a hajdúszoboszlói - hivatalhoz, melyben egyrészt a kocsma jellegéből fakadó zajártalomra, másrészt annak átalakításával kapcsolatos hiányosságokra hívta fel a figyelmet. Megírta, hogy a kérdéses ingatlan a földhivatal nyilvántartásában "lakóház és udvar" megjelöléssel a Balmazújváros és Vidéke Áfész tulajdonaként van nyilvántartva, vagyis az új tulajdonos az ingatlant nem üzletként vásárolta meg. A kocsma működése ellen, mint a szomszédos ingatlan tulajdonosa többször tiltakozott, csakúgy, mint az engedély nélkül végzett munkálatok ellen. A hatóság a szabálytalan tevékenység megakadályozására semmilyen szankciót nem helyezett kilátásba, miközben kiemelte az új tulajdonos rosszhiszeműségét, aki az előzetes felhívást semmibe véve újabb átalakítási munkálatokba kezdett engedély nélkül.

A jegyző a panaszra vizsgálatot indított és megállapította, hogy az iparügyi hatóság 1969-ben 3275/1969. számon működési engedélyt adott az épületben működő presszóra "vendéglátás" üzletkörre, de az italbolt 1971-ben elvégzett átépítésére vonatkozóan semmiféle építési engedély nem található sem a Balmazújváros Áfész-nél, sem az önkormányzatnál.
1994. február 14-én újabb helyszíni szemle történt, melynek során rögzítették az engedély nélküli építés tényét. Az önkormányzat az 1994. III. 31-i 246-5/1994. számú határoztában a panaszt elutasította, és a földhivatalt megkereste a "lakóház és udvar" minősítés, "italbolt, udvar" minősítéssé változtatása érdekében. Ismét felszólította a kocsma tulajdonosát, hogy a továbbiakban építési engedélyhez kötött munkát engedély nélkül ne végezzen. A panaszos e határozat ellen a KMH-hoz fordult, amely a határozatot megsemmisítette és a hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. A Hajdúszoboszlói jegyző a kocsma átépítése iránti kérelmet 1994. április 13-án elutasította és a tulajdonost fennmaradási engedély benyújtására kötelezte. 1994 szeptemberében panaszos újra a jegyzőhöz fordult a kocsma falába engedély nélkül beépített ventillátor ügyében, és kérte az ügy előadójának elfogultság miatt történő kizárását. A vállalkozási ügyintéző kizárására irányuló kérelmet az aljegyző 246/1994. számon iktatott válaszában elutasította.

A panaszos ezek után ismételten a KMH-hoz fordult és jelezte, hogy meglátása szerint az elfogulatlan ügyintézés a kijelölt I. fokú hatóságnál nem biztosított. A KMH a felügyeleti intézkedést kérő beadványra újból megsemmisítette az I. fok kizárást elutasító döntését, azt törvénysértőnek és megalapozatlannak nyilvánítva.

A beadványból az is kiderült, hogy panaszos 1995. február 28-án kérte a jegyzőtől a kocsma nyilvántartásának korlátozását, melyet a jegyző 2095-8/1995. szám alatt elutasított. A panaszos fellebbezésére a KMH ezt a határozatot is megsemmisítette és az I. fokot új eljárás lefolytatására kötelezte. A bejelentett, engedély nélküli ventillátor kapcsán a Tiszántúli Környezetvédelmi Felügyelőség hozott határozatot, mely szerint a mért zajkibocsátás a határértéket nem haladja meg.

A panaszos fent említett hatóságokon kívül többször fordult a helyi rendőri szervekhez, majd a megyei Rendőr-főkapitányhoz a sorozatos rendbontások, csendháborítások, szabálytalan nyitvatartások és a panaszost ért fenyegetés ügyében.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos 1993-ban több kérelmet nyújtott be a Köztársasági Megbízott Hivatalához (KMB), a szomszédos telken üzemelő vendéglátó egység működésével kapcsolatban, mert álláspontja szerint annak működése nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, és kérte az üzlet nyitvatartási idejének 22 órára történő korlátozását, illetve az üzemeltető eltiltását a reggel 8 óra előtti áruszállítástól, tekintettel arra, hogy a balmazújvárosi jegyző a vendéglátó egység működésével kapcsolatban elfogult és ezért kérte, hogy a KMB intézkedjen az italbolt működésének megszüntetése iránt.

A KMB a beadványt áttette a hatáskörrel rendelkező Balmazújvárosi jegyzőhöz, aki azonban elfogultságot jelentett be és kérte a KMB-t, hogy a további eljárás lefolytatására más eljáró hatóságot jelöljön ki. A KMB az eljárás lefolytatására Hajdúszoboszló jegyzőjét jelölte ki.

A panaszos újabb panaszában a szomszédos vendéglátó egység zajos működését kifogásolta, majd arra hivatkozott, hogy a vendéglátó egységet üzemeltető tulajdonos az italboltot nem a korábbi feltételek között működteti, és ott építési engedély nélkül átalakításba kezdett. A hajdúszoboszlói jegyző a panaszos kérelmét határozatával elutasította. A panaszos fellebbezést nyújtott be a határozat ellen, és kérte annak megsemmisítését és új eljárás lefolytatásának elrendelését azzal, hogy a hatóság kötelezze az üzemeltetőt az engedély nélkül átalakított, ill. bővített helyiségében az eredeti állapot helyreállítására.
A KMB az I. fokú hatóság határozatát megsemmisítette és a tényállás teljes körű tisztázása érdekében új eljárás lefolytatását rendelte el. A kijelölt hatóság az új eljárásban hozott határozatával a vendéglátó egység működésének korlátozására vonatkozó kérelmet elutasította. A Hivatal 1996. április 23-án kelt levelében tájékoztatta a panaszost, hogy az üzletek működéséről szóló KEM rendelet 9/A. §-ában foglaltak alapján a nyitvatartási idő 22 órára történő korlátozására abban az esetben van lehetőség, ha a zaj mértéke az üzlet környezetében lakók éjszakai nyugalmát zavarja. Kérték, hogy a tényállás tisztázása érdekében jelöljön meg tanukat, amire a panaszos tanúként a családját jelölte meg. Vállalkozási igazgatási ügyintézés során többször meghosszabbították a határidőt az ügy összetettsége és bonyolultsága miatt.

A panaszos a vállakozás-igazgatási döntéssel kapcsolatban a közigazgatási hivatal másodfokú döntését az illetékes városi bíróságon megfellebbezte. A bíróság az üzemeltetőt részletes bizonyítási indítvány beterjesztésére történő felhívással a tárgyalást elnapolta. 

A panaszos ügyének vizsgálata több szálon futott, így vállalkozási igazgatási, építésügyi hatósági, továbbá rendőrségi, és szabálysértési, valamint környezetvédelmi hatósági eljárás indult a kérelme alapján.

I. Építésügyi hatósági eljárás

A Hajdúszoboszló Város Jegyzője az első fokú építéshatósági jogkörében eljárva kötelezte a Nádudvari u. 28. szám alatti ingatlanon álló italbolt és az ahhoz tartozó gazdasági épület tulajdonosát, hogy az építési engedély nélkül végzett épület-átalakításra, továbbá telekfeltöltési, terep-átalakítási munkálatára a fennmaradási engedélyt kérje meg. Az építési hatóság a fennmaradási engedély iránti kérelmet elutasította, és egyúttal kötelezte a tulajdonost, hogy az engedély nélkül végzett burkolást és feltöltést bontsa vissza, az eredeti terepviszonyokat állítsa vissza.

A Közigazgatási Hivatal 1996. február 12-én a Nádudvari u. 28. szám alatti ingatlannal kapcsolatos valamennyi első fokú építéshatósági eljárás - mint az eltérő használat, engedély nélküli épület-átalakítás és bővítés - lefolytatására Debrecen Jegyzőjét jelölte ki. A jegyző a kötelezettet 2000.- Ft végrehajtási bírsággal sújtotta, mivel a hajdúszoboszlói jegyző által elrendelt terepszint rendezési kötelezettségének határidőre nem tett eleget. Kötelezte továbbá, hogy az építési engedély nélkül felépített gépkocsitároló és raktár melléképületére a fennmaradási engedélyt a határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül kérje meg.

Az üzlet tulajdonosa 1997-ben ismételten engedély nélkül fogott bele az épület egyes részeinek átalakításába, ezért a debreceni építésügyi hatóság a tulajdonost ismét fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte. A felhívásnak a kötelezett határidőben nem tett elegest, ezért az ismételt felszólításban már 100 ezer forintig terjedő építésrendészeti bírságot helyeztek kilátásba a számára, ha a meghosszabbított határidőn belül sem tesz eleget a felhívásnak. 

II. Környezetvédelmi hatósági eljárás:

A vendéglátóipari üzlet falába beépített ventilátor működését kifogásoló panasszal kapcsolatban a Környezetvédelmi Főfelügyelőség állásfoglalásában arról tájékoztatta a Közigazgatási Hivatalt, hogy a Tiszántúli Környezetvédelmi Felügyelőség az elvégzett mérések eredményei alapján  megállapította, hogy a ventillátor a szellőző berendezésre megállapított zajkibocsátási határértéket nem lépi túl.

III. Szabálysértés:

A panaszos által a vendéglátóipari üzlet tulajdonosával szemben nyitvatartási idő szabályainak megsértése és csendháborítás miatt indított szabálysértések ügyében elfogultsági kifogás miatt a Közigazgatási Hivatal 1995. X. 2-án eljáró hatóságnak Hajdúszoboszló Jegyzőjét jelölte ki. A jegyző tárgyalás mellőzésével 4.000.-Ft pénzbírságot szabott ki az üzlet vezetőjével szemben nyitvatartási idő szabályainak megszegése szabálysértés elkövetése miatt. E határozat ellen a kötelezett kifogást nyújtott be, ezért a szabálysértési hatóság az ügyben tárgyalást tűzött ki. A meghallgatott tanúk, köztük a szomszédok, és az intézkedő rendőrök is azt bizonyították, hogy a feljelentett nem követte el a feljelentésben megjelölt szabálysértéseket, így az eljárást a szabálysértési hatóság megszüntette. A panaszos fellebbezése folytán a Közigazgatási Hivatal új eljárás lefolytatását rendelte el a fel nem tárt ellentmondások miatt. Az ismételt eljárásban a rendőrök megerősítették korábbi vallomásukat, ezért a szabálysértési hatóság ismét megszüntette az eljárást, és e határozatot a másodfokú hatóság is helybenhagyta.

A Közigazgatási Hivatal előtt jelenleg nincs szabálysértési eljárás folyamatban.

IV. Rendőrségi eljárás:

A panaszos a szabálysértési eljárásban tanúként vallomást tevő rendőrök ellen is eljárást indított, mert álláspontja szerint a tanuk elfogultak voltak, mivel a feljelentett üzlet vezetője a volt kollégájuk. A kifogását a helyi rendőrkapitány elutasította, ezért a panaszos az országos rendőri szerveket, illetve a Belügyminisztert is megkereste, az eset kivizsgálását kérve. Az Országos Rendőr-főkapitányság a megyei ügyészségi szerveket kérte fel az ügy körülményeinek kivizsgálására, de a Hajdú-Bihar megyei Főügyészség az ügyben a vizsgálatot megszüntette.

V. A panaszos telekmegosztási ügye:

Debreceni Önkormányzat Műszaki Irodája arról tájékoztatott, hogy a panaszos a telkét megosztatta, és az utcafronton található, a kocsma közelében lévő lakóházat elidegenítette magánszemélynek. A telek hátsó részén építkezni szándékozik, és arra már építési engedély iránti kérelmet is nyújtott be, amit a hatóság engedélyezett, de azzal szemben az egyik szomszéd fellebbezést jelentett be, így az még elbírálás alatt áll.

Az építési engedélyezés jogerőre emelkedése után a panaszos a kocsmától távolabb építheti meg lakóházát, és ezzel a konfliktust okozó zajforrást elkerülheti. Ez a panaszos által önként - a további indulatok megelőzése, és a saját nyugalma érdekében - vállalt megoldás lehetőséget teremthet a személyes indulatoktól fűtött rossz szomszédságból eredő viták megszűnéséhez. 

A vizsgálat megszüntetése:

A panaszosnak az eredeti panasza tárgyában, azaz az üzlet nyitvatartási idejének korlátozása ügyében az eljárás jelenleg a Legfelsőbb Bíróság előtt folyamatban van, a "kapcsolódó" ügyekben azonban csak azért kezdeményezett eljárást, hogy az illetékes hatóságok a kocsma működését korlátozzák. Az utóbbi eljárások az eredeti panaszt csak közvetve érintik, és a Legfelsőbb Bíróság döntését nem befolyásolják, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 29. § -a értelmében az eljárást megszüntetem, mert a hatásköröm kizárt azokban az ügyekben, amelyben bírósági eljárás van folyamatban. 

Az építésügyi panasz rendezetlenségét az okozta, hogy az 1971-ben engedély, és utólagos regisztráció (fennmaradási engedély, és bejegyzés) nélkül elvégzett átépítés ügyében az eltelt időre tekintettel - a tulajdonosváltozástól függetlenül - építésügyi szankció nem alkalmazható, ezért hatósági eljárásban a korábban kiadott működési engedély jogszerűsége sem kérdőjelezhető meg. Az ingatlannyilvántartásban el nem végzett módosítások nem a hatóság mulasztására vezethetők vissza.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 17. § (3) bekezdése szerint a biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. tv. hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki. A hivatkozott szakasz alapján az 1971-ben elkövetett mulasztás felülvizsgálatásra az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre.

Döntésem meghozatalakor figyelembe vettem azt is, hogy a közvetlen szomszédság megszüntetése érdekében végül maga a panaszos tett megfelelő intézkedéseket, és a több éve húzódó "állóháborúvá" váló vita rendezését egyedül vállalta.

Budapest, 1999. augusztus 11.

Gönczöl Katalin