OBH 2858/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a hivatásos állomány 1996. évi illetmény rendezésének elveiről, illetmény besorolásának átmeneti szabályozásáról szóló 3/1996. (II.14.) BM rendelet egyes rendelkezéseit alkotmánysértőnek tartja, mivel azok a tiszti állománycsoporttal szemben diszkriminációra adnak lehetőséget.
	A bejelentés alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
Diszkrimináció tilalma (Alk. 70/A. § (2) bek.)
Egyenlő munkáért, egyenlő bérhez való jog (Alk. 70/B. § (2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
3/1996. (II. 14.) BM rendelet a hivatásos állomány 1996. évi illetmény rendezésének elveiről, illetmény besorolásának átmeneti szabályozásáról, valamint a 19/1987. BM utasítás módosításáról
A hivatásos állomány egységes illetményrendszere bevezetése érdekében a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 1971. évi 10. törvényerejű rendelet 25. §-ában kapott felhatalmazás alapján – a polgári védelem hivatásos állományának tagjai tekintetében a honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
– a rendőrség,
– a határőrség,
– a hivatásos állami tűzoltóság,
– a polgári védelem,
– a Tűz- és Polgári Védelmi Intézet,
– a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata,
– a Rendőrtiszti Főiskola
(a továbbiakban együtt: szervek) hivatásos állományú tagjaira.
4. § (1) A beosztási illetmény szempontjából a hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagjait az I., a tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjait a II. besorolási osztályba kell besorolni.
(5) A beosztási illetmény összegét 20 000 Ft illetményalap és az 1. számú mellékletben a fizetési fokozatokhoz meghatározott szorzószám szorzata adja.
(6) Az illetményalap a beosztási illetmények meghatározása szempontjából nem minősül kötelező érvényűnek, az legfeljebb 20%-kal megemelhető vagy legfeljebb 20%-kal – tisztek esetében ennél nagyobb mértékben is – csökkenthető.

9. § (1) Az illetményemelést az – ezen célra rendelkezésre álló pénzösszeg erejéig – az ideiglenes besorolással elért fizetési fokozathoz tartozó beosztási illetmény mértékkel arányosan úgy kell végrehajtani, hogy a minimális összkereset (alapilletmény, valamint – amennyiben a hivatásos állomány tagja arra jogosult – illetménypótlékok együttes összege) az I. besorolási osztályba tartozóknál a 40 000 Ft-ot lehetőség szerint, a II. besorolási osztályba tartozóknál – a hallgatói állományba tartozókat kivéve – a 35 000 Ft-ot minden esetben elérje.
(2) Az e rendelet szerinti illetményrendezést úgy kell végrehajtani, hogy illetménycsökkenés ne következzen be a hivatásos állomány tagjai körében.	 
(Hatályon kívül helyezte: 20/1997. (III. 19.) BM rendelet 57. §. Hatálytalan: 1997. III. 27-től.)

20/1997. (III. 19.) BM rendelet a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai illetményének és egyéb juttatásainak megállapításáról, valamint a folyósítás szabályairól
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 342. §-a (2) bekezdésének e) pontjában, valamint a Hszt. végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) 45. §-ának (2) bekezdésében, 50. §-ának (2) bekezdésében, 54. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
[A Hszt. 101. § (4) bekezdéséhez]
11. § (1) A beosztási illetmény legfeljebb 10%-os felemelésére a beosztással járó feladatok huzamosabb időn át való kiemelkedő teljesítése esetén kerülhet sor.
(2) Amennyiben a kormányrendelet 27. §-ának (3) bekezdésében foglalt legalább egy beosztási kategória különbség nem valósítható meg, az alá-fölérendeltség kifejezésére a beosztási illetmény legfeljebb 10%-kal emelhető.
57. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. A rendelet 53. §-ában foglaltakat 1996. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
– a hivatásos állomány 1996. évi illetményrendezésének elveiről, illetménybesorolásának átmeneti szabályozásáról, valamint a 19/1987. BM utasítás módosításáról szóló 3/1996. (II. 14.) BM rendelet;

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
99. § (1) A hivatásos állomány tagja havi illetményre jogosult. Az illetmény beosztási és rendfokozati illetményből, illetménykiegészítésből, valamint illetménypótlékokból áll.
(2) A beosztási és a rendfokozati illetmény együttes összege képezi az alapilletményt.
(3) A hivatásos állomány kimagasló teljesítményt nyújtó tagjának a miniszter – e törvényben meghatározott illetményrendszertől eltérő – személyi illetményt állapíthat meg.
100. § (1) A beosztási illetmény szempontjából a hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagjait az I., a tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjait a II. besorolási osztályba kell besorolni.
(2) Az I. besorolási osztály 9 beosztási kategóriából, ezen belül 25 fizetési fokozatból, a II. besorolási osztály pedig 3 beosztási kategóriából és ezen belül 13 fizetési fokozatból áll.
(3) A besorolási osztály beosztási kategóriái az illetmény szempontjából azonos szintűnek tekintett, a miniszter által meghatározott beosztásokat tartalmazzák.
(4) A fizetési fokozatok a beosztásban eltöltött szolgálati idő tartama alapján emelkednek. A fizetési fokozatokhoz és a rendfokozatokhoz növekvő szorzószámok tartoznak.

(5) A beosztási és a rendfokozati illetmény összegét a köztisztviselői illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) és e törvény 6. számú mellékletében a fizetési fokozatokhoz, illetve a rendfokozatokhoz meghatározott szorzószámok szorzata adja.
101. § (1) A hivatásos állomány tagját az első vagy magasabb beosztásba való kinevezésekor a beosztására meghatározott beosztási kategória legalacsonyabb fizetési fokozatába kell besorolni.
(4) Az állományilletékes parancsnok a rendelkezésére álló illetménykereten belül a hivatásos állomány tagját mérlegelés alapján az illetményfokozatra megállapított összegnél 10%-ig terjedően magasabban vagy alacsonyabban besorolhatja.

Megállapított tényállás:
	A panaszos véleménye szerint a 3/1996.(II.14.) BM rendelet 4. § (6) bekezdése hátrányos megkülönböztetést tett lehetővé a tiszti állomány illetményének megállapításánál, amikor az alapilletmény 20 %-os emelésére, illetve csökkentésére - tisztek esetében a 20 %-ot is meghaladó csökkentésre - adott lehetőséget. Az  1996. évi illetményemelést a rendelet alapján úgy kellett végrehajtani, hogy a minimális összkereset (alapilletmény és az illetménypótlékok együttes összege) az I. besorolási osztályba tartozóknál a 40 000 Ft-ot lehetőség szerint, a II. besorolási osztályba tartozóknál – a zászlósoknál és tiszthelyetteseknél – a 35 000 Ft-ot minden esetben elérje. A rendelkezés elvileg azzal a következménnyel járhatott, hogy a parancsnoki beosztást és felelősséget viselő tiszt kevesebb illetményt kapott, mint tiszthelyettes beosztottja.
	A panaszban foglaltak vizsgálata során megállapítást nyert, hogy a BM rendelet hatályba lépése idején a hivatásos állomány illetménye a beosztási illetmény, a rendfokozati illetmény és a korpótlék összegéből állt. A két besorolási osztályba tartozó állománynál eltérő szorzótényezőket kellett figyelembe venni a beosztási illetmény megállapításához, amelyek az I. besorolási osztályba tartozóknál magasabbak voltak, mint a II. besorolási osztályban. A szorzószám még a pályakezdők esetében is 25 %-al magasabb volt a tisztek, mint a tiszthelyettesek esetében és a szolgálati idő, valamint a beosztás függvényében ez a különbség tovább növekedett. A rendfokozati illetmény ugyancsak a tiszti állománycsoportba tartozók számára jelentett további előnyöket. A rendeletet úgy kellett végrehajtani, hogy a hivatásos állomány illetménye nem csökkenhetett, tehát alkalmazása hátrányosabb besorolást nem eredményezhetett.
	A kifogásolt rendelkezések azt a célt szolgálták, hogy a munkáltató (az állományilletékes parancsnok) az általános szabálytól eltérve, a kiemelkedő szinvonalú munkát végző, nagy szakmai tapasztalatokkal rendelkező, de a hatályos rendelkezések miatt magasabb kategóriába nem sorolható tiszthelyettesek részére is biztosítani tudja az illetmény emelést. A parancsnoki mérlegelési jogkör gyakorlása - a jogszabályi keretek között és a rendelkezésre álló költségvetési források által behatároltan - nem sérti az alkotmányos jogokat. 
	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy "az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával, és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." [35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 200.].
	A differenciálás jogát - 10 %-os eltérést engedélyezve a jogszabályban megállapított illetmény kategóriáktól - a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény is fenntartotta. 

	A 3/1996. (II. 14.) BM rendeletet a 20/1997. (III. 19.) BM rendelet 57. §-a 1997. március 27-től - figyelemmel a szolgálati törvény rendelkezéseire - hatályon kívül helyezte.	
	A fentieket összefoglalva, a panaszos által kifogásolt jogszabállyal összefüggésben alkotmányos visszásság nem állapítható meg, ezért a vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1997. november

  Dr. Polt Péter