OBH 2844/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Az eljárás megindítása:

A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához írott beadványában több általa visszásnak tartott önkormányzati, és közszolgáltatói intézkedést kifogásolt.
A szociális biztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam.

A tényállás

A panaszos a sérelmeit az alábbi pontokba összegezte:

1. A Fővárosi Önkormányzatnak a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. rendelete hátrányosan érinti, mert az nem a szolgáltatás tényleges igénybevételét veszi figyelembe. Kifogásolta, hogy a családi házban élő nyugdíjas házaspár ugyanannyi szemétszállítási díjat köteles fizetni, mint a nagyobb létszámú családok, illetve hogy a szolgáltatás minimumát jóval a tényleges igénybevétel fölött határozták meg, és a szolgáltató az igénybe vett tényleges szolgáltatás többszörösét számlázza. A panasz melléklet nélkül érkezett.

2. A kéményseprői közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló miniszteri rendelet olyan díj fizetésére kötelezi a lakosságot, amellyel szemben nem áll szolgáltatás. A gázfűtésre indokolatlanul írnak elő ellenőrzési, és fizetési kötelezettséget, továbbá a díjfizetést a használaton kívüli kéményekre is előírják. Az eljárást a Díjbeszedő Rt-nél kifogásolta, de az a kifogást elutasította.

3. A Díjbeszedő Rt. eljárását kifogásolta, mert az 1. és 2. pontban jelzett kifogásai ellenére a számlák beszedésére csak úgy vállalkozott, hogy vagy valamennyit megfizetik, vagy egyiket sem. Több egymást követő hónapban az esedékes díjat a folyószámláról leemelték, de számlát nem adtak, ezért a panaszos a díjátutalást a lakossági folyószámláról megszüntette.

4.  Az elmúlt évtizedben befizetett  41 ezer Ft. önerős gáz-, és 65 ezer Ft. telefon bekötési hozzájárulás az érintett cégek privatizálásakor eltűnt. A közművek privatizációja során a tulajdonjogukat kártalanítás nélkül elvonták.

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1949. évi XX. tv. 		 A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

B./ 1995. évi XLII. tv.	 Egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

C./ 27/1996.(X.30.) BM r. 	 A kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról

D./ 67/1995.(XI.1.) Főv. r. 	 Települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal 				 kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről

E./ 74/1997.(XII.30.) Főv. r 	  A kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról
Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.

44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

Az Országgyűlés a helyi önkormányzati feladatkörbe tartozó, a köztisztasággal és a településtisztasággal, valamint az élet- és vagyonbiztonsággal összefüggő egyes – közszolgáltatás útján megvalósuló – közfeladatok ellátásának elősegítése érdekében a következő törvényt alkotja:

1. § (1) A helyi önkormányzat által szervezett, a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését biztosító helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója (a továbbiakban együtt: tulajdonos) az ingatlanon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezéséről – a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott módon – a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni, ha jogszabály vagy hatósági határozat eltérően nem rendelkezik. (2) A helyi önkormányzat által szervezett, az e törvényben meghatározott kéményseprő-ipari közszolgáltatást a tulajdonos köteles igénybe venni.

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit [Ptk. 226. § (1) bek.]; 
d) közüzemi szolgáltatás (Ptk. 388. §) esetén a közüzemi szerződés létrejöttének módját, valamint a szolgáltatás igénybevételének, korlátozásának, megtagadásának – jogszabályban nem rendezett – módját és feltételeit; 
e) az érintett közfeladattal összefüggő – jogszabályban nem rendezett – helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést; 
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

3. § f) E törvény alkalmazásában kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatás: a lakásban, helyiségben lévő tüzelőberendezés égéstermékének elvezetésére szolgáló kémény és tartozékának, füstjáratának időszakos ellenőrzése, tisztítása, a kémény időszakos műszaki felülvizsgálata, a használatával összefüggő szakvélemény adása.

4. § (4) Az e törvény végrehajtását szolgáló rendeletalkotásról a közszolgáltatást szervező helyi önkormányzat, a fővárosban Budapest Főváros Közgyűlése(...) gondoskodik.
27/1996. (X. 30.) BM rendelet a kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról 

1. § (1) A kéményseprő-ipari közszolgáltatás szervezett ellátása – a (2) bek-ben foglalt kivétellel – kiterjed a lakásban (...) lévő – tüzelőberendezés égéstermékeinek elvezetésére szolgáló – kémény, valamint tartozékainak műszaki felülvizsgálatára, ellenőrzésére, tisztítására és szakvélemény adására. (2) A közszolgáltatás nem terjed ki arra a kéményre, amely használaton kívül áll, és amelynek bekötőnyílásait és tisztítónyílásait befalazták vagy nem éghető anyaggal tömören, illetőleg egyéb nem oldható szerelési technológiával (kötéssel) lezárták, és a kéménytisztítás helyén jól látható módon megjelölték.

2. § c) E rendelet alkalmazásában tartalékkémény: olyan kémény, amelynél a tényleges igénybevétel a más rendszerű hőellátás miatt nem áll fenn, de a hatályos rendelkezések szerint, illetve a fokozott biztonság miatt használható állapotban való tartása szükséges.

4. § (1) Szilárd- és olaj-tüzelőberendezés füstgáz elvezetésére szolgáló egyedi és gyűjtőkéményeket, valamint azok kéménytoldóit és szikrafogóit – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – félévente egy alkalommal kell ellenőrizni és tisztítani.

6. § a) Gáz-tüzelőberendezés égéstermékének elvezetésére szolgáló egyedi és gyűjtőkémények átjárhatóságát és a keletkező égéstermék maradéktalan eltávozását évente egy alkalommal ellenőrizni kell, e kéményeket, valamint azok kéménytoldóit, szikrafogóit, bekötőnyílásait – a cserépkályhák bekötőnyílásai kivételével –, kondenzgyűjtőit, koromzsákjait, füstcsatornáit, továbbá a mellékcsatornás gyűjtőkémények mellékcsatornáit, ha szükséges, egyidejűleg tisztítani is kell;

7. § (1) A tartalékkémények és tartozékaik rendeltetésszerű használhatóságát – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – évente egyszer ellenőrizni kell és a tisztítást, ha szükséges, egyidejűleg el kell végezni.

13. § (1) A szolgáltató a közszolgáltatás során általa elvégzett munkát sormunkakönyvben tartja nyilván. (2) A sormunkakönyvnek a következő adatokat tartalmaznia kell: a körzetben lévő épületek (...) címét; az épületen található kémények fajtáját (egyedi, gyűjtő-, központi kémények), a kémények égéstermék-elvezetés szerinti jellegét, számát, valamint a tartalékkéményeket; az elvégzett munkák megnevezését; időpontját;  a munkavégző nevét.

18. § (3) Meglévő kémény felújítását, illetőleg valamely kéménynek használaton kívüli kéménnyé történő átalakítását – a munka megkezdését megelőző 15 nappal – a tulajdonos írásban köteles a szolgáltatónak bejelenteni.

A 27/1996. (X. 30.) BM rendelet melléklete szerint: Ellenőrzés a biztonságos munkavégzés helyi feltételei meglétének és állapotának szemrevételezéssel történő vizsgálata; az előző tisztítás, ellenőrzés és műszaki felülvizsgálat során megállapított és a tulajdonos tudomására hozott hibák, szabálytalanságok megszüntetésének szemrevételezéssel, illetőleg a hiba, a szabálytalanság jellegétől függő kéményseprőszerszámmal történő vizsgálata; az előző tisztítás, ellenőrzés óta eltelt időszak alatt a kémények és tartozékaik rendeltetésszerű és biztonságos használatában bekövetkezett hibák, szabálytalanságok szemrevételezéssel, illetőleg szükség szerint kéményseprőszerszámmal történő megállapítása; az átjárhatóság vizsgálata a kéményjárat teljes hossza mentén kéményseprőszerszámmal; gáz-tüzelő-berendezés égéstermék elvezetésére szolgáló kéményeknél a keletkezett égéstermék maradéktalan eltávozásának vizsgálata, szükség esetén műszerrel.
67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. rendelet a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről

4. § (1) A háztartási hulladék rendszeres gyűjtésével, elszállításával, valamint ártalmatlanításával (elhelyezésével és égetésével) kapcsolatos kötelező közszolgáltatásért a tulajdonos díjat köteles fizetni. (2) A fizetendő díjat a Közgyűlés e rendelet 2. számú mellékletében állapítja meg. A díj megállapítása során a szolgáltató által rendelkezésre bocsájtott gyűjtőtartály űrtartalmát, számát és ürítésének gyakoriságát kell figyelembe venni.

5. § (2) A szolgáltató legalább a gyűjtés gyakoriságának és az elismert legkisebb hulladékmennyiségnek megfelelő, de legkevesebb 110 l. űrtartalmú, szabványosított gyűjtőtartályt köteles a tulajdonos rendelkezésére bocsátani. A háztartási hulladék meghatározott gyűjtési gyakoriságú elszállításához szükséges tartály űrtartalmának megállapításánál legkevesebb 3,0 l/fő/nap szilárd hulladékmennyiséget kell figyelembe venni. (3) A tulajdonos köteles a háztartási hulladék gyűjtésére, elszállítására legalább 1 db, a szolgáltató által a gyűjtési területen rendszeresített gyűjtőtartályt igénybe venni.

10. § (4) Legfeljebb 4 személy által lakott két önálló lakóingatlan - vagy két családi ház - esetében a háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás közösen is igénybe vehető. Ilyenkor az érintetteknek írásban nyilatkozniuk kell arról, hogy a tartályt melyik ingatlanon tárolják és adják át ürítésre, illetve, hogy a szolgáltatás díját melyik tulajdonos fizeti. 
(5) Legfeljebb 2 személy által lakott önálló lakóingatlan esetében bármelyik személy kérelmére a szolgáltató a háztartási hulladékkal kapcsolatos szolgáltatás díját 50%-kal mérsékli. (6) A fenti bekezdésekben említett esetekben a szolgáltató a kérelemre a beérkezéstől számított 30 napon belül nyilatkozik. A kérelmező köteles haladéktalanul a szolgáltató felé bejelenteni, ha a kérelem alapjául szolgáló körülmények megváltoztak.

74/1997. (XII. 30.) Főv. Kgy. rendelet a kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról

1. § (2) A kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatás  (a továbbiakban: közszolgáltatás ) célja az élet és vagyonbiztonság, valamint a tűzbiztonság óvása érdekében a kémények (égéstermék-elvezetők) rendeltetésszerű és biztonságos működtetésének biztosítása.

2. § (1) A közszolgáltatással érintett kéményt magában foglaló lakás vagy más helyiség tulajdonosa, használója az 1. § (1) bek-ben foglalt közszolgáltatást köteles igénybe venni.

3. § (1) Budapest főváros közigazgatási területén a közszolgáltatás teljesítésére kizárólagos jogot szerzett szolgáltató a FŐKÉTÜSZ Fővárosi Kéményseprő-ipari KFT (a továbbiakban: Szolgáltató). (2) A tulajdonos a Szolgáltató tevékenységét köteles a közszolgáltatás ellátása során igénybe venni.

4. § (1) A közszolgáltatás keretében a Szolgáltatónak a 27/1996. (X. 30.) BM rendeletben meghatározott munkálatokat kell elvégezni az ott meghatározott módon. (2) A kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatás szervezett ellátása kiterjed a lakásban és más helyiségben lévő tüzelőberendezés égéstermékeinek elvezetésére szolgáló - épülő vagy más használatban levő - kémény és tartozékainak ellenőrzésére, tisztítására, műszaki felülvizsgálatára, a használatával összefüggő szakvélemény adására. (3) A közszolgáltatás nem terjed ki arra a kéményre, amely használaton kívül áll és amelynek bekötőnyílásait és tisztítónyílásait befalazták vagy nem éghető anyaggal tömören, illetőleg egyéb nem oldható szerelési technológiával lezárták és a kéménytisztítás helyén jól látható módon megjelölték.
5. § (1) A Szolgáltató a közszolgáltatási tevékenysége során - valamennyi tulajdonos tekintetében - a jogszabály szerinti kötelezettségeinek folyamatosan köteles eleget tenni.

7. § (1) A tulajdonos köteles a közszolgáltatási tevékenység ellátásából fakadó munkálatok elvégzését tűrni és a munka akadálytalan, biztonságos végzéséhez szükséges előfeltételeket (pl.: az érintett helyiségekbe való bejutás lehetőségét) biztosítani. (2) A közszolgáltatás elvégzését a tulajdonos vagy megbízottja az ún. sormunkakönyvben aláírásával köteles igazolni.

10. § (1) A közszolgáltatás igénybevételéért a tulajdonos díjat köteles fizetni. A közszolgáltatás díját e rendelet melléklete tartalmazza.

11. § (1) A tulajdonos köteles megtéríteni a Szolgáltató költségeit, ha az az előírt értesítési kötelezettségének eleget tett, és a munka elvégzésében megakadályozták vagy annak feltételeit nem biztosították. (2) Ha a közszolgáltatás a kéményseprő mulasztásából adódóan marad el, az el nem végzett munka díját és időarányos kamatait vissza kell fizetni.

Melléklet a 74/1997. (XII. 30.) Főv. Kgy. rendelethez
(Érvényes: 1998. január 1-jétől. A díjtételek ÁFA-t nem tartalmaznak, ezért azok alkalmazásánál az alapdíjat 12% ÁFA-val kell növelni.)

Kéményellenőrzés, -tisztítás és műszaki felülvizsgálat (Egyedi kémény, valamint füstcsatorna)

a) Működő kémény, valamint füstcsatorna
	- szilárd és olajfűtés esetében				 600 Ft/kémény/év
	- gázfűtés esetében					 600 Ft/kémény/év
b) Tartalékkémény, valamint füstcsatorna			 408 Ft/kémény/év 

A vizsgálat megállapításai:

A beadványban foglalt panaszokat pontok szerint elemezve a következőket állapítottam meg:

Ad. 1.

A Fővárosi Önkormányzatnak a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. rendelete az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. tv. keretei között határozza meg - a törvény céljával összhangban - a köztisztasággal és a településtisztasággal összefüggő közfeladat ellátásának feltételeit.

A településtisztaság olyan közérdek melynek az egyéni érdek alárendelhető, és a törvény a közszolgáltatás igénybevételére minden ingatlan tulajdonost (használót) kötelez. A közszolgáltatás fenntartására az önkormányzat köteles, az ebből adódó költségeit azonban a szolgáltatást igénybevevőkre átháríthatja. A költségek viselésének módját az önkormányzati rendeletek határozhatják meg. E  költségek közé tartozik - a szilárd hulladék összegyűjtésén túl - a hulladék tárolásának, illetve megsemmisítésének költsége is.

A díjfizetés módjának meghatározása a szolgáltatás tényleges igénybevétele mellett, az átalánydíjas költségviselés szabályait is tükrözi. A szolgáltatás igénybevételének minimumaként megszabott napi  "szeméttermelés"  mértéke, és a legkisebb szeméttároló kötelező használata arra a tapasztalatra épült, amelyet a szolgáltató akkor szerzett, amikor az állam a szemétszállítás költségét még nem, vagy nem ilyen mértékben hárította át a fogyasztókra. A rendelet a meghatározott minimumnál kisebb "fogyasztást" nem ismer el, mert az - nagy valószínűséggel - az illegális szemét lerakóhelyek számának növekedéséhez vezetne. Eltérést csak a 10. § (4) bek-ben meghatározott esetben - megosztott használattal - engedélyez, illetve egyedi esetben a 10. § (5) bekezdése a díj 50 %-nak elengedését teszi lehetővé.

Megállapítottam, hogy a rendelet a panaszos részére lehetővé teszi, hogy az előírt minimális nagyságú hulladéktároló után járó díjnak csupán az 50 %-át fizesse meg.  A rendelet nem sérti a panaszos szociális biztonsághoz való jogát, ezért az egyedi ügyben az eljárást alkotmányos visszásság hiányában szüntetem meg.

Ad. 2.

A kéményseprői közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló miniszteri rendelet felhatalmazása alapján a Fővárosi Önkormányzat megalkotta a 74/1997. (XII. 30.) Főv. Kgy. rendeletét. A kéményseprő-ipari közszolgáltatás igénybevételét azért teszi a jogszabály kötelezővé, mert a kémények elhanyagolt állapota szénmonoxid-mérgezést, tűz-, és robbanásveszélyt idézhet elő.  A közszolgáltatás fő eleme az ellenőrzés, amely mellé szükség esetén járul a takarítás. A fűtés módjától, és a fűtőanyagtól függően különböző a korom kibocsátás mértéke, és a füst összetétele. A gázfűtés - elismerve, hogy abban csökkent mértékű a koromlerakódás - olyan anyagoknak a kiválasztódásával járhat, (pl: kénsav) amely a kémény állagát nagy mértékben rombolhatja, és ellenőrzés hiányában eltömődéshez, és ezáltal fulladáshoz is vezethet. Ennek előfordulása természetesen nem közvetlen veszélyt jelent, mert azt szakember rendszeres ellenőrzés során időben felfedezheti, és a veszély kialakulása előtt intézkedhet annak elhárítására.

Azokban az épületekben, ahol a korábbi hagyományos fűtési módról korszerűbb gáz,- vagy villanyfűtésre tértek át, az építésügyi jogszabályok alapján tartalék kéményt kell hagyni. A tartalékkémény karbantartása, és ellenőrzése éppúgy indokolt, mint az üzembentartottaké, mert annak állapota a használat hiányában talán fokozottabban ki van téve a romlásnak. A tartalékkémény szükségességét az adja, hogy ( pl: fűtési idényben előforduló esetleges gáz, vagy áramszolgáltatási szünet esetén) az olaj-, vagy vegyestüzelésű kályha beüzemelésének ne legyen akadálya. Nem hagyható figyelmen kívül az a körülmény sem, hogy az elektromos áram díjának megemelkedésével egyre több háztartásban "fedezik fel" újra a hagyományos vegyestüzelésű kályhák által nyújtott előnyöket is. Rendkívül nagy veszéllyel jár, ha évtizedek óta használaton kívüli kéményt használatba vesznek. A rendelet ezért előírja a kémények használaton kívül helyezésének módját, és annak "törlését". A nem használt kémény tehát addig tartalékkéménynek minősül, és az évi egy alkalommal történő ellenőrzés, és az azzal járó díjfizetés jogos, amíg annak használaton kívül helyezését a Szolgáltató nem engedélyezi, és regisztrálja.

A vizsgálat megállapította, hogy a rendelet nem olyan díj fizetésére kötelezi a lakosságot, amellyel szemben nem áll szolgáltatás. A Szolgáltató a gázfűtést, és a tartalékkéményeket is köteles ellenőrizni, és azért jogosult díjat szedni, azzal alkotmányos visszásságot nem okozott.

Abban az esetben, ha a Szolgáltató alkalmazottja úgy szedi be a díjat, illetve "gyűjti be" az aláírást, hogy a feladatát nem végzi el, azt a Szolgáltatónál kell bejelenteni. Ilyen bejelentésre vonatkozó adat a panaszos beadványában nem szerepelt, ellenben kifogását a Díjbeszedő Rt-nek jelezte, amely azonban csak a neki adott megbízás teljesítéséért felel, a szolgáltatással kapcsolatos kifogásoknak sem az elbírálására, sem azok továbbítására nem jogosult.

A panaszos a jogorvoslati jogát nem merítette ki, ezért e körben a panasz vizsgálatát megszüntetem.

Ad 3. 

A Díjbeszedő Rt. eljárását kifogásoló panaszt részben a 2. pontban már megválaszoltam. Ugyan ez a helyzet a többi szolgáltató által igényelt díjjal kapcsolatban. A Díjbeszedő Rt.  nem bírálhatja el a szolgáltató, és a fogyasztó közötti vitát, ezért amíg a megbízójától, a szolgáltatótól nem kap utasítást arra, hogy a megállapodásban rögzített, vagy számlázott díjtól eltérő összeget szedjen be, attól nem térhet el. A vita rendezésére a szolgáltató, és a fogyasztó között kerülhet sor. A számlaadási kötelezettség elmulasztása miatt a Díjbeszedő Rt-nél lehet panaszt tenni, illetve arról másolat kérhető. A beadvány arra vonatkozóan nem adott eligazodásra lehetőséget, hogy a panaszos hol, és mikor kérte a számlamásolatot, és azt az Rt. megtagadta volna.

A panaszt mint megalapozatlant elutasítom.

Ad 4. 

A részben önerős beruházással megvalósult gáz,- és telefon közművek privatizációjával kapcsolatos panasz, mely szerint a tulajdonjogukat kártalanítás nélkül elvonták, nem felel meg a valóságnak. A gázközmű megvalósítása az ingatlanok értéknövekedésével jár, ezért a hozzájárulásra befizetett összeg nem "tűnt el". A gázközművek kiépítését az önkormányzat jelentős költséggel támogatta, és szervezte a lakossági hozzájárulást, és a beruházás megvalósulását követően, azt üzemeltetésre átadta a Gázműveknek. Amennyiben a hozzájárulást befizetőket a Gázművek privatizációjával kár érte, úgy igényüket polgári bíróság előtt érvényesíthetik. 

A telefonvonal kiépítése a szolgáltató beruházásában készült, így abban a felek jogait a szerződés tartalmazza, azzal ellentétes eljárás, vagy szerződésszegés estén jogorvoslatért polgári bírósághoz fordulhatnak. 

E panasz tekintetében az eljárást hatáskör hiányában szüntetem meg.

Összegzés:

A beadványban foglalt panaszok vizsgálatát a panaszos egyedi ügye tekintetében megszüntettem, de a kérdést rendező jogszabályok vizsgálata során - az egyedi eset körülményeitől függetlenül - arra a megállapításra jutottam, hogy a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló  67/1995.(XI.1.) Főv. rendelet nem felel meg az Alkotmány 18. § -ban foglaltaknak, mely szerint "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez."

A rendelet a háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás után fizetendő díj mértékének megállapításához több szinten is minimumot állapít meg: a napi, fejenként 3 liter szemét termelését minimumként feltételezve határozza meg a díj fizetését, a szolgáltató érdekkörében felmerült okból, kizárja a 110 literes gyűjtőtartálynál kisebb tárolóedények szabványosítását, és használatát, továbbá nem teszi lehetővé a heti egyszeri alkalomnál ritkább ürítést. Ezek a díjfizetést garantáló előírások nem ösztönzik a szolgáltatót, és a lakosságot a hulladék mennyiségének csökkentésére, sem a szelektív hulladékgyűjtésre. 

A rendelet alkotói annak ellenére, hogy az egyre növekvő mennyiségű hulladék elhelyezése, és ártalmatlanítása a következő évezred egyik legnagyobb környezetvédelmi kihívását fogja jelenteni, nem éltek semmiféle ösztönzési lehetőséggel, annak érdekében, hogy már a probléma kezelhetetlenné válása előtt hatékony intézkedésekkel érvényesítsék mindenki jogát az egészséges környezethez.

Nem ad lehetőséget kedvezményes díjtétellel történő szolgáltatásra, ha - különösen társasházak, lakásszövetkezetek, házmesterrel rendelkező bérházak esetén - a közösség vállalja, hogy az újrahasznosítható, illetve veszélyes hulladékot az épületben a háztartási hulladéktól elkülönítve gyűjti, és meghatározott időpontban (havonta) adja át a Szolgáltatónak. 

A műanyag, és csomagolóanyag hulladék helyszíni préselésének, darálásának lehetővé tételével (pl: vissza nem váltható üdítős flakon, dobozos ital, kozmetikai flakon,) az elszállítandó háztartási hulladék térfogata is nagy mértékben csökkenthető lenne, ezáltal a tároláshoz szükséges gyűjtőtartályok száma csökkenhetne, és az a díj mérséklésével járna.

Ajánlás:

Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdésben, valamint az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 25. § -ban biztosított jogommal élve felhívom a Fővárosi  Önkormányzat Főpolgármesterét, hogy kezdeményezze a Közgyűlésnél a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. rendelet olyan módosítását, amely ösztönzi mind a szolgáltatót, mind a lakosságot a környezetkímélőbb eljárásokra.

Budapest, 1998. május 4.

Gönczöl Katalin