OBH 2715/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Csobánka község Érdekegyeztető Fórum tagjai (panaszos) beadvánnyal fordultak az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványukban sérelmezték, hogy "A Szentendrei Földhivatal bírósági határozat alapján - az Óbuda Tsz. által készített és a megyei és országos kárpótlási és kárrendezési hivatalok részéről elutasított tervezetek után - a kárpótlási törvények előírásai szerint Csobánka község részére új földalap elkülönítési tervezetet készített", és az említett tervezet Csobánka község területén a részaránytulajdonosok részére 1920 aranykorona értékű földet, míg a kárpótlási földalapba mindössze 131 aranykorona értékű földet különített el árverés céljára. "Csobánka község Érdekegyeztető Fórum az új tervezetet nem tudta elfogadni, ezt megfellebbezte ....." 

Vizsgálatomat a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indítottam meg. 

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratok tanulmányozása mellett meghallgattam panaszost, és tájékoztatás céljából megkerestem az FVM Pest Megyei FM Hivatalát, valamint a Központi Kárrendezési Irodát (KKI) is. 

Megállapított tényállás

Panaszos állítása szerint Csobánka község területén 1945-ben 22600 aranykorona értékű termőföld volt magántulajdonban, amelynek aranykorona értéke művelési ág változás és egyéb körülmények folytán 1945-re 16286 aranykoronára módosult. A község területén lévő termőföldek egy része állami tulajdonba - és különböző szervek (Pilisi Parkerdő Gazdaság, Honvédelmi Minisztérium, Munkaterápiás Intézet) kezelésébe, illetve természeti védettség alá - került. A beadványban foglaltak szerint "A benyújtott kárpótlási igény a részaránytulajdonosi földalappal együtt 18520 aranykoronát tesz ki. Ennek részben az az oka, hogy a német nemzetiségű lakosok kitelepítése után azok földjét juttatott földként kiadták. Így a kárpótlási igény ezekre a területekre kétszeresen jelentkezik."

A rendelkezésemre álló iratok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítható volt, hogy a Pest Megyei Kárrendezési Hivatal (Megyei Kárrendezési Hivatal) a 2077-7/1992. számú határozatával jóváhagyta az Óbuda Termelő Szolgáltató Szövetkezet (Tsz.) által elkészített földalapelkülönítési tervezetet. A határozat ellen a Szentendrei Érdekegyeztető Fórum nyújtott be fellebbezést. A fellebbezést az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal (OKKH) bírálta el a 25293/1992-7/2. számú és 1993. II. 13-án kelt határozatával, melynek során a Megyei Kárrendezési Hivatal említett határozatát megváltoztatta, s a Tsz.-t módosított földalapelkülönítési tervezet elkészítésére kötelezte. A Tsz. a módosított földalapelkülönítési tervezetet határidőre elkészítette, de egyes községi érdekegyeztető fórumokkal való egyeztetést elmulasztotta, ezért a Megyei Kárrendezési Hivatal a tervezet jóváhagyását megtagadta az 1993. június 24-én kelt 2077-33/1993. számú határozatával. E határozat ellen a Tsz. nyújtott be fellebbezést, melyet az OKKH a 25293-A/1992. számú 1993. augusztus 11-én kelt határozatával bírált el, s a fellebbezést elutasította. A másodfokú közigazgatási határozat ellen a szövetkezet keresetet terjesztett elő a bírósághoz. A Budakörnyéki Bíróság a 7K15148/1994/16. számú és 1994. V. 9-én kelt ítéletével kötelezte a Tsz.-t a felhívott jogszabályok szerinti földalapelkülönítési tervezet elkészítésére, ennek elmaradása esetén pedig a Pest Megyei Földhivatalt a földalap kijelölésére. Fellebbezés folytán eljáró Pest Megyei Bíróság a Kf.25177/1994/3. számú és 1994. IX. 21-én kelt ítéletével az OKKH fellebbezésének helyt adott, a Tsz. fellebbezését elutasította és elrendelte a földalap Pest Megyei Földhivatal által történő kijelölését. A földalap kijelölésének elvégzéséről a Pest Megyei Földhivatal a 10105-4/1995. számú és 1995. június 16-án kelt levelében tájékoztatta a Megyei Kárrendezési Hivatalt, s ez utóbbi hivatal a földalapkijelölést a 2077-1/1995. számú és 1995. június 22-én kelt határozatával jóváhagyta. E közigazgatási határozat ellen a Budakalászi, a Csobánkai és a Budapest III. kerületi Érdekegyeztető Fórum is fellebbezést nyújtott be az OKKH-hoz. Az OKKH a 25293/1995. számú és 1996. I. 12-én kelt határozatával az említett fellebbezéseket elutasította, és helybenhagyta a földalap jóváhagyó elsőfokú közigazgatási határozatot. A hivatkozott másodfokú közigazgatási határozat ellen a korábbi fellebbezők keresettel fordultak a Budakörnyéki Bírósághoz. 

A Csobánkai Érdekegyeztető Fórum a bírósághoz intézett keresetében jogorvoslati kérelmével a támadott másodfokú közigazgatási határozat megsemmisítését, ismételt földalapelkülönítési tervezet elkészítésének elrendelését és - a támadott másodfokú közigazgatási határozattal jóváhagyott elsőfokú közigazgatási határozatban szereplőn felül - további földek, kárpótlási földalapba való kijelölését kérte. 

A KKI-től kapott tájékoztatás szerint a Budapest III. kerületi Érdekegyeztető Fórum által indított perben (20K16183/1996.) valamint a Budakalászi Érdekegyeztető Fórum által indított perben (20K16117/1997.) a Budakörnyéki Bíróság 1998. december 10. napján kihirdetett ítéletében a KKI-t új eljárás lefolytatására kötelezte. A Csobánkai Érdekegyeztető Fórum által indított perben (20K15564/1998.) a bíróság a tárgyalást 1999. I. 28-án 11,00 órára tűzte ki, a tárgyalás kezdetéig valamennyi érdekelt - a felperes Csobánka Érdekegyeztető Fórum képviselőjének kivételével - megjelent. A Csobánkai Érdekegyeztető Fórum képviselője a tárgyaláson 11,20 óráig sem jelent meg, s a tárgyalás megtartására azért sem volt lehetőség, mert 11,20 órakor - bombariadó miatt - a bíróság épületét kiürítették. A leírtak szerint panaszos ügyében jelenleg is per van folyamatban, a peres eljárás még nem fejeződött be. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A földalapok kijelölésére vonatkozó alapvető rendelkezéseket az 1991. évi XXV. törvény (Kpt.), valamint az 1992. évi II. törvény (Ámt.) szabályai tartalmazzák. 

Az 1992. évi II. törvény 13. §-ának (3) bekezdése szerint a mezőgazdasági szövetkezet közös használatában álló, továbbá bármely címen tulajdonába került földekből - helyrajzi szám szerint meghatározva - elkülöníti a) a tagok, a velük azonos jogállású személyek és a kívülállók tulajdonában lévő földet, b) a Kpt. 17. §-ában meghatározott földalapot, c) a Magyar Állam tulajdonában lévő földeket, d) a Kpt. 15-16. és 18-20. §-aiban meghatározott földet az ott megjelölt árverés céljára. 

A törvény 21. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A szövetkezet a 13. § szerinti földalapok elkülönítésének tervezetét a Kpt. 15. §-a (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségének megfelelően - az értesítéstől számított harminc napon belül - köteles a fórumnak véleményezésre megküldeni, amely nyolc napon belül tehet észrevételt a tervezetre."

A (3) bekezdés kimondja, hogy "Ha a szövetkezet nem ért egyet a fórum észrevételével, a felek az észrevétel közlésétől számított nyolc napon belül megkísérlik az egyezség létrehozását. A megkötött egyezséget meg kell küldeni jóváhagyás végett a szövetkezet székhelye szerint illetékes megyei kárrendezési hivatalnak."

A (4) bekezdés elrendeli, hogy "Ha a (3) bekezdésben említett egyezség nem jött létre, akkor a szövetkezet az egyezségkötésre nyitva álló határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül köteles a tervezetet és az észrevételeket megküldeni a székhelye szerint illetékes megyei kárrendezési hivatalnak."

Az (5) bekezdés szerint "A kárrendezési hivatal az észrevételek alapján tizenöt napon belül határozatot hoz, amelyben
a)	helybenhagyja a szövetkezet által készített tervezetet, vagy
b)	megállapítja, hogy a tervezet sérti a Kpt. és e törvény földkijelölésre vonatkozó szabályait, és megfelelő határidő kitűzésével kötelezi a szövetkezetet a törvénysértés megszüntetésére."

A (7) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "A határozat ellen a szövetkezet, illetve a fórum vagy a részarány-földtulajdonosok képviselője fellebbezhet az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalhoz. Ha a Hivatal jogerős határozatának bírósági felülvizsgálását kérik, a bíróság a határozatot megváltoztathatja."

A (8) bekezdés szerint "Ha a szövetkezet a jogerős határozatban foglaltaknak az előírt határidőn belül nem tesz eleget, a kijelölést a határozat alapján a szövetkezet költségére a földhivatal végzi el."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja szerint a törvény alkalmazásában hatóság: az igazságügyi szerv, kivéve a bíróság. 

Eljárásom során észleltem, hogy a beadványban foglaltak vizsgálatára, mert az ügyben per van folyamatban - hatáskör hiányában - nincs lehetőségem, ezért az ügyben az eljárást megszüntettem. 

A már hivatkozott 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja ugyanis nem teszi lehetővé az országgyűlési biztos számára, hogy a bíróság döntését felülvizsgálja, úgyszintén azt sem, hogy a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben vizsgálatot folytasson. 

Az Alkotmánybíróság elvi éllel szögezte le, hogy "... alkotmányosan járt el a törvényhozó, amikor a bíróságok ítélkezési tevékenységébe való külső beavatkozást a parlamenti biztos számára nem tette lehetővé, sem a kivizsgálási, sem a kezdeményezési jogosultságok tekintetében." (17/1994. (III.29.) ÁB határozat)

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a KKI főigazgatóját is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. február 1.

Dr. Polt Péter