OBH 2623/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:

Cs. Á. dunaharaszti lakos az Országgyűlési Biztos Hivatal Panaszirodáján előadott, majd írásban kiegészített panaszában az ingatlana közvetlen szomszédságában folytatott építkezést és kisipari tevékenység gyakorlása miatt bejelentései alapján folytatott hatósági eljárást és döntéseket sérelmezte.

Alkalmazott jogszabályok:  Az építésügyről szóló, módosított 1964. évi III. törvény (Ét.)
6/1990. KeM. rendelet
20/1982 (X.12.) IpM. rendelet a telepengedély alapján
gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általánosszabályairól

Érintett alkotmányos jogok:  Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Alkotmány 5. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.
Alkotmány 70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Megállapított tényállás:

Cs. Á. 1995. augusztus 30-án érkeztetett beadványában jelezte a Dunaharaszti Polgármesteri Hivatalnak, hogy szomszédja P. L., az övével szomszédos ingatlanhatáron lévő fészer állandó műhellyé átalakítását tervezi, amely fészerben lakatos-tevékenységet folytat.
Az első fokú hatóság arról értesítette panaszost, hogy P. L. műhely építéséhez engedély iránti kérelmet nyújtott be, melynek elbírálásáról a szükséges mellékletek beérkezése után értesíteni fogja.
Panaszos 1995. október 2-án és december 4-én kelt leveleiben bejelentette a hatóságnak, hogy építtető az építési engedély megadása előtt megkezdte az építkezést "és szerkezetileg - a bepucolás és üvegezés kivételével - be is fejezte", valamint, hogy zajos ipari tevékenységét továbbra is folytatja.

Az első fokú építésügyi hatóság 1996. január 8-án kelt határozatával építési engedélyt adott P. L. építtető részére, melyre panaszos a polgármesternek címzett levelében terjesztette elő kifogását, s ezt megismételte 1996. március 5-én. 
Cs. Á. 1996. májusában az engedély nélküli ipargyakorlás miatt ismételten bejelentést tett. Panaszával a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi hatósághoz is fordult, mely első fokú hatóság tekintettel arra, hogy a lakatosműhely zajkibocsátása a vonatkozó előírásoknak nem felel meg, zajbírságot szabott ki a telephely üzemeltetőjére.
A helyi polgármesteri hivatal jegyzője végül a 100-6/1996. sz. határozatával felfüggesztette, majd 100-7/1996. sz. határozatával Pataki Attila kisipari tevékenysége gyakorlásának befejezését rendelte el.

A vizsgálat megállapítása:

Cs. Á. bejelentésére, miszerint szomszédja engedély nélkül kezdett építkezni, a polgármesteri hivatal jegyzője nem intézkedett, ezzel megsértette az Áe. 42. § (1)   bekezdésében foglaltakat. A hivatkozott jogszabályhely előírja az eljáró hatóságnak, hogy az ügy érdemében határozattal kell döntenie. Ugyanakkor az engedély nélkül megkezdett építkezés esetén az építési engedélyezési eljárást már nem lehet lefolytatni, építésrendészeti eljárás keretében kell dönteni az építmény fennmaradásának engedélyezése, illetőleg bontása elrendelése kérdésében (Ét. 38. § (1) "Ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság – kizárólag a műemlékek kivételével – az építményre (építményrészre) – kérelemre – fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény (építményrész) átalakítással szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt – kérelem hiányában – a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja.").
Megsértette a jegyző az Áe. 65. § /2/ bekezdésében foglaltakat, amikor a határozatot kifogásoló, bár polgármesternek címzett beadványt nem terjesztette fel a felettes szervhez, holott a beadványt nem elnevezése, hanem tartalma szerint kell elbírálni (Áe. 16. § /1/ bek.).
A jegyző azzal, hogy a fellebbezésnek minősülő beadványt nem továbbította a felettes szervhez,  Alkotmányos visszásságot idézett elő, mert a panaszos nem tudta érvényesíteni az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jogát.
Ezen a jogsérelmen nem változtat az sem, hogy időközben az engedély nélküli építtetővel szemben birtokháborítási eljárásban a kisipari tevékenység gyakorlásának befejezését rendelték el, valamint, hogy nevezett vállalkozási tevékenységét azonnali hatállyal felfüggesztették.

Ajánlások:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§-a és 24.§-a alapján felkérem a

1. a.) Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a mellékelten megküldött, fellebbezésnek minősülő beadványt bírálja el.

      b.)  intézkedjen a működési területén lévő illetékes jegyzők felé, hogy az államigazgatási eljárási, valamint ágazati jogszabályokat tartassák be.

2.)  Dunaharaszti Önkormányzat polgármesterét, hogy vizsgálja meg a jegyző eljárását, s szükség esetén folytasson le fegyelmi eljárást a sorozatos mulasztások miatt.

Budapest, 1997. júni us 2.

Dr. Polt Péter