OBH 2587/1996.,  5081/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Székesfehérvári és pécsi lakós fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel alsóőrsi, illetőleg pécsi  ingatlanukon a kerti csap meghibásodása, illetőleg csőtörés miatt  jelentős mennyiségű víz folyt szét az üdülője felszínén. A vízdíj fizetését nem kifogásolták, azonban indokolatlannak tartják a megnövekedett szennyvízdíj felszámítását.
 	A vizsgálat a jogbiztonság alkotmányos elvének sérelme miatt 1996. február 26.-án  indult.

A megállapított tényállás
	Panaszosok ingatlanán történt csőtörés következtében az ivóvíz fogyasztása jelentősen megemelkedett. Az ivóvíz fogyasztás megtérítését nem kifogásolták csak vitatták a szennyvízdíj jogszerűségét. A szétfolyt vízmennyiség ugyanis nem jutott a csatornába, hanem a felszínen folyt szét. A Dunántúli Regionális Vízmű Rt. és a Pécsi Vízművek válaszában arra  hivatkozott, hogy a szennyvíz elvezetés díjának méréséül a kormányrendelet szerint a felhasznált ivóvízmennyiséget kell figyelembe venniük. Szerintük a kormányrendelet nem mentesíti ilyen esetben annak megfizetése alól a fogyasztót.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról
Hatósági ármegállapítás
7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.
Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek
I. Legmagasabb ár
B) Szolgáltatások	 	 	 
Szolgáltatásszám (SZTJ)	   		 Megnevezés	          A hatósági ár 										megállapítója 
05511	 			Az önkormányzati tulajdonú 
			  víziközműből szolgáltatott ivóvíz
			 díja		                                            települési 										            önkormányzat – 										 fővárosban a Fővárosi 									 Önkormányzat – 										 képviselő-testülete
18111–1–2		Az önkormányzati 										tulajdonú víziközmű által biztosított         települési önkormányzat 
			szennyvízelvezetés,                     	 -fővárosban a Fővárosi
			szennyvíztisztítás és -kezelés   		 Önkormányzat képviselő        									 testülete
 05511		 Az állami tulajdonú víziközműből 
				szolgáltatott ivóvíz díja	 	 közlekedési, hírközlési 									 és vízügyi miniszter 
	 
18111–1–2	 	Az állami tulajdonú 
			víziközmű által biztosított 
			szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás
			és  -kezelés díja	                               közlekedési, hírközlési és 								          vízügyi miniszter
1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.
1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról
Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.
151/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet
a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről
g) figyelemmel kíséri és elemzi a szolgáltatási és termelési folyamatokat, a kereslet és kínálat alakulását és összhangját, a gazdasági kapcsolatok rendjét; javaslatokat tesz a piacszabályozás elveire és megvalósításának eszközrendszerére;
j) gyakorolja – a külön törvények szerint – a kizárólagos állami tulajdon működtetésének, valamint a kizárólagos állami tevékenységek ellátásának koncessziós szerződés keretében történő átengedésével kapcsolatos jogokat, az állam nevében koncessziós szerződést köt, és ellenőrzi a szerződésben foglalt feltételek teljesítését;
38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző (a továbbiakban: a szolgáltató) az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek (a továbbiakban együtt: víziközművek) üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának (a továbbiakban együtt: fogyasztó) ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek – továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek – összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni (a továbbiakban: szolgáltatás).
17. § (5) A házi vízvezeték – fogyasztónak fel nem róható – rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani.
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
24. § (1) A szennyvízelvezetési helyről a szennyvízelvezető műbe kerülő szennyvíz mennyisége méréssel, mérés hiányában pedig az adott helyen fogyasztott (számlázott) vízmennyiség alapulvételével állapítható meg.
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlésének
1994. évi 31. számú rendelete
4 § (2) A csatornadíj alapja  a mért szennyvízmennyiség, mérés hiányában a csatornaműbe bekötött ingatlanon felhasznált teljes vízmennyiség, függetlenül attól, hogy annak beszerzése honnan történt. A Vízmennyiség a (3)-(4) bekezdésben foglaltakon túl egyéb címen ( bedolgozás, párolgás, szivárgás, elfolyás stb. ) nem csökkenthető.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
	A  Dunántúli Regionális Vízmű Rt. és a Pécsi Vízmű által hivatkozott kormányrendelet a csatornadíj alapjául mérés hiányában valóban, az elhasznált ivóvízmennyiséget veszi alapul.
	A kormányrendelet részletesen rögzíti a fogyasztók kötelezettségeit, ennél több terhet nem lehet a szolgáltatást igénybevevőre áthárítani. A rendelet 8. §-a értelmében csak kedvezőbb feltételek esetében lehet a normában meghatározott díjtól eltérni. A szennyvíz elvezetés alapja valóban a mért ivóvíz mennyisége,  ez azonban azon a feltételezésen alapul, hogy rendes körülmények között a csatornába is azonos vagy közel azonos mennyiségű szennyvíz folyik. A jogszabály nem  tartalmaz kifejezetten olyan előírást, hogy csőtörés, rejtett meghibásodás  esetén a fogyasztó szennyvízdíj megfizetésére is kötelezett. A csatornába ilyen esetben nem kerül víz, ezért a díj felszámítása ellentétes lenne a Magyar Polgári Törvénykönyv 201. §-ával, mely szerint a szolgáltatásért jár az ellenszolgáltatás. Jelen esetben a szennyvízelvezető szolgáltatást a fogyasztó  nem  vette  igénybe. A  kormányrendelet  hangsúlyozza, hogy az ingatlan tulajdonos telkén keletkezett csővezeték sérülés esetén a megemelkedett vízdijat és a vezeték javítását a fogyasztónak kell megfizetnie. Ezt a kötelezettséget önkényesen, a kormányrendeletet átértelmezve nem lehet alkalmazni a szennyvízfogyasztás esetében, hiszen a jogalkotó ezt a normában nem fogalmazta meg.  A szolgáltató vállalat ebben az esetben jogtalan haszonra tesz szert, hiszen olyan ellenszolgáltatást követel, amelyért  szolgáltatást nem nyújtott.  Hasonló a helyzet a locsolásnál is, hiszen ebben az esetben sem kerül a víz a csatornahálózatba.
	A beadvány írói nem vitatták, hogy meg kell téríteniük a szétfolyt ivóvíz díját, csak a szennyvízelvezetés címén kért ellenszolgáltatás jogszerűségét vitatják.
	Az állami és önkormányzati víziközművek esetében árhatósági jogosítvánnyal a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium, illetőleg az önkormányzatok képviselőtestülete ( Budapesten a Fővárosi Képviselőtestület ) jogosult. Az árak tartalmi  összetevőit a 38/1995.(IV.5.) Kormányrendelet határozza meg, ezért szükséges ebben világosan rendezni, a Magyar Polgári Törvénykönyv meghatározásával összhangban, hogy amikor bizonyítható esetekben a szennyvízelvezetést az állampolgárok nem veszik igénybe, a szolgáltató nem kérhet ellenszolgáltatást.
	A  Magyar Polgári Törvénykönyv 201 §-val ellentétes értelmezés alkotmányos visszásságot okozott, mivel sérti a demokratikus jogállamisághoz szervesen kapcsolódó jogbiztonság elvét ( Alkotmány 2 § (1) bekezdés ).

	Ajánlás
	Az 1993. évi LIX. törvény 25. § -a alapján a következő ajánlást teszem:	
felkérem Miniszterelnök Urat, hogy szíveskedjék intézkedni a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendeletnek jelentésben foglaltak szerinti módosításáról a szennyvízdíj számításával  kapcsolatban.	
		Felkérem Miniszterelnök Urat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25. § alapján 60 napon belül  álláspontjáról illetőleg intézkedéséről adjon tájékoztatást. 

Budapest, 1998.január

Dr. Polt Péter