OBH 2513/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Ügyintéző: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

N. I. panaszt nyújtott be az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Panaszában sérelmezte, hogy az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Baranya megyei Igazgatósága, az általa elrendelt végrehajtás során követett eljárásában nem a vonatkozó jogszabályok szerint járt el. 

A vizsgálat megindulásával egyidejűleg megkerestem az APEH Baranya megyei Igazgatóságát a birtokában lévő iratok átadása érdekében, tekintettel arra, hogy a Panaszos által rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás 
 
A Panaszos által képviselt ITAKI Bt.-nél az adóhatóság két alkalommal végzett adóellenőrzést. Az első revízió kizárólag az 1994. évi általános forgalmi adó vizsgálatára, míg a második revízió az 1994. évi társasági adó vizsgálatára terjedt ki.

Ebből következően egymástól különálló határozatokkal, különböző esedékességgel került sor adóhiány megállapítására végső soron a két végrehajtási eljárás indítására is, 1995. szeptember 26. napján 7251189005 számon, 449.838.-Ft-ra és 1996. január 24. napján 7260294398 számon, 1.265.291.-Ft-ra.  

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a Panaszos csak a 449.038.-Ft adótartozást megállapító, az általános forgalmi adó vizsgálatával összefüggő határozatot támadta meg bíróság előtt, így a Pécsi Városi Bíróság, 12.P.22.950/95/3. számú végzésével csak ennek az adóhatósági határozatnak a végrehajtását függesztette fel.

A második revíziós határozatot, tehát amely a társasági adó vizsgálatával összefüggésben került kiadásra panaszos nem támadta meg, így erre az összegre az APEH folytatta a végrehajtást. 

Az iratokból megállapítható volt az is, hogy ez utóbbi, 1996. március 11-én folytatott végrehajtási eljárás ellen a Panaszos végrehajtási kifogást nyújtott be az APEH Csődeljárási és Végrehajtási Főosztályához. Annak ellenére, hogy ezt a jogorvoslati kérelmet határidőn túl, elkésetten terjesztette elő, a felettes szerv az eljárás jogszerűségét megvizsgálta.

A végrehajtási kifogást elutasító határozatuk elleni - annak rendelkező részében foglaltak szerinti - fellebbezési jogot a panaszos számára biztosították aki élve ezzel a lehetőséggel az APEH elnökéhez fordult. aki felülvizsgálta a végrehajtás jogszerűségét és az ügyiratok alapján megállapította, hogy a végrehajtási kifogást elutasító első fokú határozat megalapozott volt.

Az ügy jogszabályi háttere

Az adózás rendjéről szóló, 1990. évi XCI. törvény 87. § (1), (2), (4), (5) bekezdései; 

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Megállapítottam, hogy a Panaszos által sérelmezett határozatok mindegyike tartalmazta a jogorvoslati lehetőség igénybevételére való utalást. Annak ellenére, hogy a Panaszos e jogával a rendelkezésére álló idő alatt nem élt, a kérelmet igazolási kérelem nélkül, határidőn túl  terjesztette elő, a felettes szerv  méltányosságból lefolytatta a jogorvoslatot célzó eljárást.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügyben hozott hatósági határozatok megalapozottak voltak, az eljárási cselekmények jogszerűségének  mindegyike kimerítő jogszabályi hivatkozás alapján került elbírálásra, az első-és másodfokú adóhatóság eljárása megfelelt a határozathozatal időpontjában hatályos jogszabályok rendelkezéseinek.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében állampolgári jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 

Mindezek alapján a panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1996. október 15.

									Gönczöl Katalin