OBH 2418/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea 

Az eljárás megindulása

A panaszos az állampolgári jogok biztosához fordult, sérelmezve az Egri II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatójának, az Egri Önkormányzat valamint a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal eljárását és határozatait.

A vizsgálat az Alkotmányban biztosított gyermekjogokkal és a szülőt megillető jogokkal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos 1995. augusztus 23-án levélben kérte az Eger Város Polgármesteri Hivatal Oktatási osztályának vezetőjét, intézkedjen aziránt, hogy adják ki számára a gyermeke átiratását lehetővé tevő iskolai iratokat, mert a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatója kérésének nem tett eleget.

A panaszos 1995. szeptember 1-én az osztályvezető engedélyét kérte gyermeke magántanulóként történő taníttatásához. Levelében említést tett arról is, hogy gyermeke az ő háztartásában él, és 1995. augusztus 31-én beiratta a 9. sz. Iskolába. Állítása szerint az új iskola igazgatónője kérte a gyermek iratait a volt általános iskolától, de annak igazgatója kérésének nem tett eleget.

1995. szeptember 22-én  a panaszos a Polgármesteri Hivatal Lakossági Szolgálati Iroda vezetőjéhez fordult, sérelmezve a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk igazgatójának valamint a Művelődési és Sportiroda  vezetőjének az eljárását. Ezenkívül közölte, hogy gyermekét magántanulóként taníttatja.

1995. szeptember  22-én a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk igazgatója feljelentést tett a panaszos ellen igazolatlan iskolai mulasztás miatt.

A Művelődési és Sportiroda vezetője az 1995. szeptember 29-én kelt levelében a tankötelezettség tisztázása érdekében személyes megjelenésre kérte a panaszost, akivel az 1995. október 5-én lezajlott megbeszélésen megállapodtak, hogy a gyermek a továbbiakban magántanulóként folytatja tanulmányait. 

A panaszos 1995. október 6-án ismételten kérte a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatóját, hogy gyermekének iskolai papírjait küldje át a Tinódi Ált. Iskolába (volt 9. sz. Ált. Isk.)

Az 1995. október 19-én kelt 469/1995-1. sz. határozat tartalmazza a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatójának azt a rendelkezését, melynek értelmében a panaszos gyermekét 1995. december 31-ig felmenti az iskolai kötelező tanórai foglalkozásokon való részvétel alól.
1995. november 9-én került sor a panaszos meghallgatására a szabálysértési ügyben, amikor előadta, hogy ő még a tanév kezdete előtt át akarta iratni gyermekét más iskolába, de az igazgató nem adta ki a papírjait. A gyermek a tanév kezdete óta magántanulóként tanult, mert attól tartott, hogy az apa elviszi őt az iskolából.

A Lakossági Szolgálati Iroda megkeresésére a Tinódi Ált. Isk. igazgatója azt a felvilágosítást adta, hogy a panaszos megkereste az intézményt, de gyermekét adatok hiánya illetve a rendezetlen helyzet miatt nem állt módjukban felvenni. Iskolájukba beiratva nem volt.

Az Egri Önkormányzat Jegyzőjének 1995. december 5-én kelt R-26/1995. szabs. sz. határozata tankötelezettség megszegése szabálysértés miatt kettőezer forint pénzbírsággal sújtotta a panaszost.

A fenti határozat ellen a panaszos fellebbezéssel élt, amelyből kiderült, hogy a gyermekelhelyezés ügyében megszületett a II. fokú határozat, amely a gyermek az édesanyánál történő elhelyezéséről rendelkezett.

A Heves Megyei Közigazgatási Hivatal 1996. január 29-én kelt 218/1996. sz. határozata helybenhagyta az R-26/1995. szabs. sz. határozatot.

A panaszos 1996. február 14-én kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálatát, sérelmezve a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatójának, az Egri Önkormányzatnak valamint a Heves Megyei Közigazgatási Hivatalnak a határozatait, eljárását.

1997. augusztus 25-én az irodavezető az Országgyűlési Biztos Hivatalának a megkeresésére azt a felvilágosítást adta, hogy  tanulók átvételére a két iskolaigazgató egyeztetése után kerülhet sor, az iratok megküldésével, valamint az átvétel visszaigazolásával. A Tinódi Ált. Isk. igazgatója  a válóperes ügy lezárásáig nem kívánta átvenni a tanulót, ezért a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatója felmentette a rendszeres iskolába járás alól. A bírósági ügy lezárása után - ha a gyermek elhelyezése az anyánál történik átveszik  a tanulót a Tinódi Ált. Iskolába, és a továbbiakban rendszeres iskolába járással teljesítheti tankötelezettségét. Az irodavezető megitélése szerint az igazgató jogszerűen járt el. A bírósági ügy lezárása után az átvétel megtörtént.

A Heves Megyei Közigazgatási Hivatal 218/1996. sz. határozata ellen a Heves Megyei Főügyészség óvást nyújtott be, mely szerint a panaszos a tankötelezettségének teljesítése érdekében a tőle elvárható kötelezettségeket megtette, és kötelezettségét nem saját hibájából nem teljesítette, hanem a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatójának valamint az ügyben eljáró hatóságok eljárása miatt. Ez esetben a tankötelezettség elmulasztása miatt nem lehet szabálysértési felelősségre vonni. (A 17/1968. Korm. rendeletben meghatározott szabálysértést akkor lehet megállapítani, ha a szülő hibából eredően mulasztja el a gyermek ugyanabban a tanévben másodízben vagy ennél többször igazolatlanul az iskolai oktatást.)
Az ügyész óvással a Közigazgatási Hivatal vezetője nem értett egyet. Ezt követően a Belügyminisztérium Lakásügyi és Hatósági Osztálya 1997. április 25-én kelt 301-411/2/1997. sz. határozatával helyt adott az ügyészi óvásnak, és a Közigazgatási Hivatal 218/1996. sz. határozatát hatályon kívül helyezte, valamint a panaszos ellen indult szabálysértési eljárást megszüntette.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

7. § (1) A tankötelezettség – a szülő választása alapján – iskolába járással vagy magántanulóként teljesíthető.

 69. § (2) Az igazgató – a gyakorlati képzés kivételével – a tanulót kérelmére – részben vagy egészben – felmentheti az iskolai kötelező tanórai foglalkozásokon való részvétel alól, ha a tanuló egyéni adottságai, fogyatékossága, továbbá sajátos helyzete ezt indokolttá teszi. Az igazgató a tanulót kérelmére mentesítheti a készségtárgyak tanulása alól, ha azt egyéni adottsága vagy sajátos helyzete indokolttá teszi.
(3) A magántanulót az iskola valamennyi kötelező tanórai foglalkozása alól fel kell menteni.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 72/B. § (1) A különélő szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben a gyermek elhelyezését követően – közös szülői felügyelet hiányában is – együttesen gyakorolják jogaikat, kivéve, ha a különélő szülő felügyeleti jogát a bíróság korlátozta, szüneteltette vagy megszüntette.
(2) A gyermek sorsát érintő lényeges kérdés: a kiskorú gyermek nevének meghatározása, illetve nevének megváltoztatása, tartózkodási helyének kijelölése, továbbá iskolájának, valamint életpályájának megválasztása.
Csjt. 73. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a szülői felügyelet körébe tartozó olyan kérdésekben, amelyekben a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők nem tudnak egyetértésre jutni – a lelkiismereti és vallásszabadság körébe tartozó kérdések kivételével –, a gyámhatóság dönt.
(2) Ha a különélő szülők a közösen gyakorolt szülői felügyeleti jog tekintetében nem tudnak megegyezni, a döntés – a tizenhatodik életévét betöltött kiskorú tartózkodási helyének kijelölése [77. § (2) bek.] kivételével – a bíróság hatáskörébe tartozik.

Az érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.

70/J. § A Magyar Köztársaságban a szülők, gondviselők kötelesek kiskorú gyermekük taníttatásáról gondoskodni.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során az iratokból kiderült, hogy a panaszos és volt férje között gyermekelhelyezési per volt folyamatban, melynek során az elsőfokú nem jogerős határozat a gyermeket az apánál helyezte el.

Az iratokból az tünt ki, hogy mindkét szülő felügyeleti joga megmaradt. 

A panaszos át akarta iratni gyermekét egy másik általános iskolába, amihez az édesapa nem járult hozzá.

A panaszos többször kérte eredménytelenül a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatójától a gyermeke átiratásához szükséges iratokat. A panaszos állítása szerint ennek a kérésének az iskolaigazgató akkor sem tett eleget, amikor már beiratta egy másik iskolába.
A tényállás felderítésekor megállapítható volt, hogy a panaszos erre vonatkozó állításával ellentétes a Tinódi Ált. Isk. igazgatójának a PH Szolgálati Iroda számára nyújtott tájékoztatása. Az iskolaigazgató a Szolgálati Iroda megkeresésére az a felvilágosítást adta, hogy a gyermek nem volt beiratva az iskolába, a rendezetlen viszonyok és az adatok hiánya miatt nem állt módjukba felvenni.

A vizsgálat megállapította, hogy a gyermek átvételére azért nem került sor, mert a Tinódi Ált. Isk. igazgatója a válóperes ügy lezárásáig nem kívánta átvenni a tanulót.

A bírósági ügy lezárása után az átvétel megtörtént.

A vizsgálat megállapította, hogy a II. Rákóczi Ferenc Ált. Isk. igazgatója nem járt el jogszerűtlenül, mikor nem adta ki a gyermek átiratását lehetővé tevő iskolai iratokat. Az átvétel a két iskolaigazgató egyezsége után történhet meg, ami ez esetben hiányzott, mivel az új iskola igazgatója - az ellentétes szülői döntés miatt - a bírósági ügy lezártáig nem kívánta átvenni a gyermeket.

A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos által sérelmezett szabálysértési eljárás időközben az ügyészi óvás következtében megszünt.

A vizsgálat a panaszos ügyében az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányát állapította meg, ezért ajánlással nem élek.

Budapest, 1998. november 10.

dr. Polt Péter