OBH 2357/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Mizerák Judit

A vizsgálat megindítása és a megállapított tényállás

K.M. miskolci lakos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte ....... község polgármesteri hivatalának a rá kirótt telekadóval összefüggésben követett méltányossági eljárását.
Az ügyben a vizsgálatot 1996. október 29-én megindítottam.

A vizsgálat megállapításai, az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy .... község polgármesteri hivatala a telekadó bevezetéséről rendelkező, módosított 3/1991. számú rendelete alapján a telekadót a bevezetés évétől kezdődően folyamatosan vetette ki a panaszosra. A panaszos több alkalommal terjesztett elő az önkormányzati adóhatóságnál az adó elengedését célzó méltányossági kérelmet, e kérelmeket azonban a polgármesteri hivatal valamennyi alkalommal elutasította.
A helyi adókról szóló 1991. évi C. törvény (a továbbiakban: Ha tv.) 43.§ (1) bekezdése szerint a helyi adóval és az önkormányzat költségvetése javára más jogszabályban megállapított minden adóval kapcsolatos eljárásban az e törvényben és az adózás rendjéről szóló, többször módosított 1990. évi XCI. törvényen (a továbbiakban: Art.) foglaltakat kell alkalmazni.
Tekintve,  hogy az adóigazgatási eljárásban követendő méltányossági eljárás részletszabályait teljes egészében az Art. és a vonatkozó APEH iránymutatások, illetőleg APEH utasítások szabályozzák, így az önkormányzati adóhatóságnak is e szabályokat kell követnie méltányossági eljárása során.
Az Art. 82.§ (1) bekezdése alapján az adóhatóság a magánszemély kérelme alapján az őt terhelő adó, bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti. Az Art. 82.§ (4) bekezdése szerint a helyi adót, az adótartozást az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek alapján az önkormányzati adóhatóság mérsékelheti vagy elengedheti.
Az Art. 82.§-ában szabályozott méltányossági jogkör gyakorlásának indoka csak a megélhetés veszélyeztetettsége, vagy a gazdálkodói tevékenység ellehetetlenülése lehet. A jogszabály számos helyen utal a jogkövetkezmények alkalmazásánál az adóhatóság mérlegelési kötelezettségére, illetve a méltányosság gyakorlására.
Az Art. 1.§ (6) bekezdése alapján az adóhatóság köteles méltányosan eljárni, és ha a törvényben meghatározott feltételek fennállnak, az adótartozást mérsékli, illetve fizetési könnyítést engedélyez. Ez olyan általános érvényű alapelv, amelyet az adóhatóságnak valamennyi eljárása során, azoknak minden szakaszában alkalmaznia kell, ahol ezt a törvény lehetővé teszi és a méltányosság gyakorlásának jogszabályi feltételei fennállnak.
A szankciók (adóbírság, mulasztási bírság, késedelmi pótlék) alkalmazása során az eljáró adóhatóság megállapítja, hogy az adózó valamely adókötelezettségét nem megfelelően teljesítette és a törvény által előírt jogkövetkezményeket alkalmazza. Az Art. világos és egyértelmű rendelkezéseiből, de a tényállás teljes felderítésére és tisztázására vonatkozó Áe. szerinti követelményből is az következik, hogy a szankcionálásnál figyelembe kell venni az eset összes körülményét, az adózótól elvárható körültekintő magatartást, az adóhiány (illetve egyéb mulasztás) nagyságát, keletkezésének körülményeit, az adózó jogellenes magatartásának (tevékenységének vagy mulasztásának) súlyát, gyakoriságát.
A törvény külön méltányossági lehetőséget biztosít (82.§) azon adózók részére, akik (amelyek) az adójogszabályokban meghatározott és/vagy az adóhatóság által jogerős határozatban jogszerűen előírt fizetési kötelezettségeiket valamilyen gazdasági vagy személyes okból nem képesek teljesíteni. Ez utóbbi esetekben fel sem merül a mulasztás körülményeinek vizsgálata, hiszen ennek a törvény rendelkezései értelmében a jogkövetkezményt alkalmazó alapeljárásban már meg kellett történnie.
E § alapján a fizetési kötelezettség mérséklésére vagy elengedésére csak a nehéz gazdálkodási vagy szociális helyzet alapján, és ténylegesen fennálló tartozás vonatkozásában kerülhet sor.
Magánszemély adózónál azt kell mérlegelni, hogy a tartozás megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti-e, míg jogi személy és egyéb szervezet esetében a gazdálkodási tevékenység ellehetetlenülése a törvény szerinti indok. Ide tartoznak mindazok az estek, amikor fogalmilag egyáltalán tartozás fennállásáról lehet szó, tehát az önellenőrzéssel feltárt adó és az önellenőrzési pótlék kivételével a meg nem fizetett szankciók (és magánszemély esetében a meg nem fizetett adó is).
Az Art. 83.§-ának hatályon kívül helyezése folytán a méltányossági kérelem elbírálásához a továbbiakban nincs szükség az önkormányzat szociálpolitikai szervének javaslatára. A kérelmek jogszerű elbírálásához azonban elengedhetetlen a tényállás megfelelő felderítése, amelyhez információk az alábbi forrásokból nyerhetők:
•	az adózó beadványa és a csatolt iratok,
•	az adózó által kitöltött, körülményeit, jövedelmi helyzetét tükröző adatlap,
•	az adóhatóság rendelkezésére álló egyéb információk (kontrolladatok, adatszolgáltatások, bevallások stb.),
•	az adóhatóság ügyintézőjének személyes adatfelvétele, tapasztalata,
•	az önkormányzat szociálpolitikai szervének véleménye (amely az Áe. megkeresési szabályai alapján továbbra is beszerezhető).

A Magyar  Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése szerint „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
Tekintettel arra, hogy .... község képviselő-testülete a telekadó bevezetéséről rendelkező, módosított 3/1991. (V.30.) számú rendeletében a méltányosság gyakorlásának az előzőekben részletezett feltételrendszerét nem alakította ki, méltányossági eljárása során a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének megsértésével alkotmányos visszásságot okozott.

A jogszabály teljességének hiányából adódó visszásság orvoslása érdekében az ajánlást teszem:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25.§-a alapján felkérem .... község polgármesterét, hogy a ..... község képviselő-testülete által alkotott, a telekadó bevezetéséről rendelkező, módosított 3/1991. (V.30.) számú rendeletnek az adóigazgatási eljárás során követett méltányosság feltételrendszerével történő kiegészítése érdekében intézkedni szíveskedjék.

Budapest, 1997. január 21.

Gönczöl Katalin