OBH 2320/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Sárospataki lakos nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az épületet, melyben a lakása is található, az református egyház visszaigényelte, és a lakók elhelyezéséről sem az egyház, sem az önkormányzat nem gondoskodott.

A vizsgálatot a jogbiztonsághoz való jog sérelmének veszélye miatt indítottam, és kikértem az önkormányzat álláspontját is, melynek alapján az alábbiakat állapítottam meg.

Tényállás:

Panaszos 1987 -ben egyszeri bérlőkijelölési jog Művelődési Minisztérium által történt megvásárlásával vált a lakás bérlőjévé. Az 1991. évi XXXII. törvény (röviden: Et.) hatályba lépését követően az egyház  az ingatlant visszaigényelte, ezért arra elidegenítési és terhelési tilalmat jegyeztek be. Az önkormányzat és az egyház között létrejött megállapodás alapján az önkormányzat átadja az igényelt ingatlanokat, azzal, hogy a lakók elhelyezésére évenkénti ütemezésben - az államtól kapott kártalanítás szerint - kerül sor. Ütemezés szerint panaszos részére cserelakás, vagy pénzbeni megváltás fizetésére 1994 - ben kerül sor. 

Panaszos bejelentette, hogy cserelakásra nem tart igényt, hanem a bérlőkijelölési jog mai értékének megfizetése ellenében a lakásból kiköltözik, és lakáshelyzetét önmaga megoldja. Az önkormányzat 1995.-ben arról tájékoztatta, hogy az állami támogatást az egyháznak kell igényelni, a kérelmét az egyháznak nyújtsa be. Tekintettel arra, hogy a panaszos lakásmegoldására 1995 -ben sem került sor, a bérlő kérte a Református Kollégium, mint kezelő hozzájárulását egy lakáscseréjéhez, amit a Kollégium alkalmazottjával kívánt megkötni. Az egyház a cseréhez nem járult hozzá.

Panaszos kifogásolta, hogy az egyház a cseréhez való hozzájárulást indokolás nélkül tagadta meg, és ezzel állampolgári jogait csorbította. A vizsgálat során kapott tájékoztatás szerint panaszos lakáshelyzetét az egyházzal kötött megállapodás alapján, önerőből vásárlással megoldotta, ahhoz az önkormányzattól támogatást nem kért. Panaszos a lakást kiürítette.

Alkalmazott jogszabályok

14. § (1) Az egyház az ingatlantulajdonos helyi önkormányzattól, illetőleg az ingatlan kezelőjétől a 11. §-ban foglalt igénybejelentés mellett közvetlenül is igényelheti a volt egyházi tulajdonú ingatlannak az általa meghatározott egyházi jogi személy részére történő átadását. Az átadásra, az egyházi jogi személy tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére a felek megállapodása alapján kerül sor. Az átadásról a Művelődési és Közoktatási Minisztériumot tájékoztatni kell. (2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell a birtokba adás időpontját, a használó elhelyezésére, a felmerülő költségekre és azok viselésére vonatkozó rendelkezéseket. 
(4) E § szerint történő ingatlanátadáshoz szükséges kártalanításról az átadó szerv vagy az alapító szerve gondoskodik. E célra a Kormány az Országgyűlés döntése alapján az állami költségvetésből pénzügyi fedezetet biztosít. Az erre irányuló kérelmet a művelődési és közoktatási miniszterhez kell benyújtani, csatolva a megállapodás tervezetét.

1993. évi LXXVIII. tv. a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról

26. § (1) A bérbeadó a határozatlan időre szóló szerződést írásban felmondhatja, ha a bérlő részére egyidejűleg ugyanazon a településen cserelakást ajánl fel bérleti jogviszony létesítésére. A felmondási idő azonban három hónapnál rövidebb nem lehet. (3) Ha a felmondással érintett lakásra a bérleti jog határozatlan időre szólt, ezt a cserelakás megfelelőségénél is figyelembe kell venni. A felajánlott lakás akkor is megfelelő, ha a lakások közötti eltérést a felajánlott lakás más előnye kiegyenlíti. A bérlő kevesebb szobaszámú, kisebb alapterületű lakást csak akkor köteles elfogadni, ha ez reá vagy a vele együtt lakó személyekre nézve nem jár jelentős érdeksérelemmel.

27. § (1) A bérbeadó a 26. § (1) bekezdés szerinti felmondás esetén a bérlővel megállapodhat, hogy lakás felajánlása helyett részére pénzbeli térítést fizet. (3) A 26. § (1) bekezdése szerinti felmondás esetén a bérlő igényt tarthat arra, hogy a bérbeadó térítse meg a lakásváltoztatással kapcsolatban felmerült indokolt költségeit.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai:

Tekintettel arra, hogy az önkormányzat, és az egyház a cserelakás, vagy pénzbeli megváltás biztosítása során nem hatóságként, hanem a tulajdonosi jogok gyakorlásával hoznak döntést, azzal szemben csak bíróságtól kérhető jogvédelem. Az 1993. évi LIX tv. az országgyűlési biztost nem jogosítja fel közvetlenül az önkormányzat, és az egyház tulajdonosi eljárásának vizsgálatára.

A volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. tv. hatálybalépését követően az egyház részére átadott ingatlanra 10 évre szóló elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni. Tíz éven belül kellett az ingatlanok beköltözhető állapotban történő átadásáról gondoskodni, úgy hogy a bérlők jogai változatlanok maradjanak. Nem minősíthető törvénysértőnek az az intézkedés amely a törvény által meghatározott tíz éven belül nem rendezte véglegesen a bérleti viszonyokat.

Megállapítom, hogy az egyház nem sértett jogszabályt, amikor a lakáscseréhez nem járult hozzá, mert arra a tulajdonost jogszabály nem kötelezi. Az épület tulajdonjogának lakottan történő átadása nem sértett törvényt, és alkotmányos jogot.
A vizsgálat folyamán jutott a tudomásomra, hogy az egyház és a panaszos között létrejött a megállapodás, melynek alapján az egyház térítést fizetett.

Mivel a cserelakás megfelelőségének kérdése, illetve a csereelhelyezésről történő lemondás esetén a lelépési díj értékének megállapítása a polgári jog szabályai szerint a bérlő és a bérbeadó megállapodásától függő jogviszony, annak hiánya esetén csak polgári bíróság előtt indítható kereset. Tekintettel arra, hogy a vonatkozó jogszabályok között alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, és a megállapodás a vizsgálat befejezése előtt létrejött, az eljárást megszüntetem.

Budapest, 1997. augusztus 13.

Gönczöl Katalin