OBH 2314/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindítása:

Z. Kné budapesti lakos fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Bp. XIII. ker. önkormányzat a bérleti jogviszony folytatás iránti kérelmét elutasította.

A panaszát megvizsgáltam, és az alábbiakat állapítottam meg:

A tényállás

Z. Kné 1992. X. 12 -től családtagként volt bejelentve K. A. Budapest, XIII. kerületi önkormányzati tulajdonú lakás bérlőjének lakásába. A bérlő 1995. XII. 23-án elhunyt. Az önkormányzat a panaszos bérleti jogviszony folytatása iránti kérelmét elutasította, és jogcím nélküli lakónak minősítette, aki elhelyezéséről maga köteles gondoskodni. A lakó ismételt kérelmében kifejtette, hogy a bérlő a vér szerinti apja volt, csak Ő házasságon kívül született, de apja korábban csak azért nem adoptálta, mert azzal a saját házasságát veszélyeztette volna, majd hirtelen halála akadályozta meg ebben. Akárcsak abban, hogy a lakást az önkormányzattól a lánya nevére vásárolja meg, mert időközben mind az édesanyja, mind apjának a felesége elhunytak. 

Az önkormányzat felszólította, hogy a lakást kiürítve adja át, vagy kényszer-kiköltöztetési eljárást indítanak. Szóban arról is tájékoztatták, hogy ha befizet 72 ezer Ft. -t caucióként, akkor határozott idejű bérleti lehetőséget biztosítanak a számára. 

Panaszos az ajánlatot nehéz anyagi helyzetére tekintettel nem fogadta el, hanem az önkormányzat eljárásának alkotmányossági vizsgálatát kérte.

Az  alkalmazott jogszabályok:

1993. évi LXXVIII. tv.    A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó  egyes szabályokról:

20. § (1) A lakást jogcím nélkül használó, a jogosult részére lakáshasználati díjat (a továbbiakban: használati díj) köteles fizetni. A használati díj a lakásra megállapított lakbérrel azonos összeg. (2) A jogcím nélküli használat kezdetétől számított hat hónap elteltével a használati díj emelhető. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogcím nélküli használó másik lakásra tarthat igényt. (3) Önkormányzati lakás esetén a használati díj emelésének mértékét és feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg.

21. § (2) Önkormányzati lakásba a bérlő a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül is befogadhatja házastársát, gyermekét (örökbefogadott, mostoha-, és nevelt gyermekét), jogszerűen befogadott gyermekétől született unokáját, valamint szülőjét (örökbefogadó, mostoha- és nevelőszülőjét).

31. § (1) A szerződés megszűnése után a lakásban visszamaradó személy – az e törvény alapján bérleti jog folytatására jogosult kivételével – másik lakásra akkor tarthat igényt, ha a bérbeadó, illetőleg a bérlőkijelölésre vagy a bérlőkiválasztásra jogosult erre kötelezettséget vállalt. (2) Önkormányzati lakás esetén a másik lakásban való elhelyezési kötelezettség vállalásának feltételeit önkormányzati rendelet szabályozza.

32. § (2) Önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény - 21. § (2) - alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban lakott.

34. § (1) Az önkormányzati lakások lakbérének mértékét és az önkormányzati lakbértámogatást önkormányzati rendelet állapítja meg. (3) Az önkormányzati lakbértámogatás mértékét és feltételeit a bérlők vagyoni, jövedelmi, szociális és egyéb körülményeihez igazodóan kell megállapítani. (4) Önkormányzati rendelet határozza meg az önkormányzati lakbértámogatásra való jogosultság megállapításának eljárási rendjét és a lakbértámogatás folyósításának módját.

66. § (1) A törvény hatálybalépéséig létrejött tartási szerződés alapján a lakásbérleti jog akkor folytatható, ha e jog folytatásának a tartási szerződés megkötésekor hatályos jogszabályokban meghatározott feltételei fennállnak. (2) Az (1) bekezdésben említett szerződés esetén a lakásbérleti jog folytatását a törvény hatálybalépése után a bérbeadó ismeri el.

67. § (1) Az önkormányzati lakást annak kell bérbe adni, aki a törvény hatálybalépéséig – a lakásbérleti jogviszony megszűnése után – a lakásban jóhiszemű jogcím nélküli személyként maradt vissza, és a lakás kiutalása a korábbi jogszabályok alapján részére kötelező volt.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

295. § (1) Az apaság megállapítására irányuló keresetet az apa ellen, az apának pedig a gyermek ellen kell megindítania. (2) Az apaság vélelmének megdöntésére irányuló keresetet a gyermeknek az apa ellen kell megindítani, kivéve ha ez halála folytán nem lehetséges.(...) (3) Ha az apa, illetőleg a korábbi férj vagy az a személy, aki ellen a keresetet meg kellene indítani, nem él, vagy ismeretlen helyen tartózkodik, az (1), illetőleg a (2) bekezdés esetében a keresetet a bíróság által kirendelt ügygondnok (74. §) ellen kell indítani.(...)

65/1995. (XII.22.) Ök. rendelet

A jogcím nélkül lakó személy elhelyezésére az önkormányzat abban az esetben vállal kötelezettséget, ha az igénylő, mint a bérlő élettársa, testvére vagy unokája, a bérlő halálát megelőzően 5 évvel jogszerűen a lakásban lakott.

A használati díj, a jogcím nélküli lakáshasználat kezdetétől számított hat hónap elteltével a lakbér ötszöröséig emelhető.
A vizsgálat megállapításai:

A Lakástörvény szövegéből megállapítható, hogy a bérleti jogviszony folytatásához elegendő lenne, ha a panaszos az önkormányzat előtt hivatalos dokumentummal igazolja, hogy a lakás volt bérlője a vérszerinti apja. Apaság megállapítására azonban kizárólag bíróság jogosult, ilyen ügyben az önkormányzat jogokat nem ismerhet el, kötelezettségeket nem állapíthat meg.

Annak hivatalos igazolása nélkül, hogy a volt bérlő a panaszos apja, az önkormányzat csak jogcím nélküli lakónak tekintheti, és az erre vonatkozó törvényi, és rendeleti szabályokat alkalmazhatja. Ilyen például, a Lakástörvény 20. és 31. § - a alapján az önkormányzati rendeletben, a jogcím nélküli lakóra vonatkozó előírás, mely szerint ha elhelyezésre nem jogosult, a lakbér ötszörösének megfizetésére kötelezhető, és csak annak meg nem fizetése esetén kerülhet sor a lakás kiürítésére, bírósági végrehajtással. Amennyiben a lakás kiürítésére szóló felhívásnak a jogcím nélküli lakó nem tesz eleget, emiatt önmagában kényszer-kiköltöztetésre nem kerülhet sor.

Az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, hogy a jogcím nélküli lakó részére - ha elhelyezésre nem tarthat igényt - az általa lakott lakást, piaci lakbérrel, határozott időre bérbe lehet adni, ha vállalja a piaci lakbér 6-24 havi összegének óvadékként történő befizetését. A polgármesteri hivatalban adott szóbeli tájékoztatás a rendelet 10. § -án alapult.

Panaszos kérelmével kapcsolatban megállapítottam, hogy az önkormányzat a jogszabályoknak megfelelően járt el, és visszásság nem történt, ezért az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem, és a kérelmet elutasítottam. 

Budapest, 1996. december 15.

Dr. Polt Péter