OBH 2204/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	A panaszos azt sérelmezte, hogy Búj községben vásárolt raktár épületében vállalkozását anyagi okok miatt nem tudta megkezdeni, ezért a TITÁSZ-tól kérelmezte az áramszolgáltatás 1 éves szüneteltetését. A TITÁSZ 1995. júniusában kelt levelében ehhez hozzájárult, majd megismételt kérésére 1996.-ban számlatartozásának megfizetését kérték. Az utóbbi levélben arra is kitértek, hogy az áramszolgáltatás szüneteltetésére nincs jogi lehetőség. Felhívták a panaszos figyelmét arra is, hogy mivel tartozását nem rendezte, úgy  a raktárépületben              ( melyet még mindig nem üzemeltet az állampolgár) az áramszolgáltatást megszüntették.
	A vizsgálatot a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvének összefüggésében kezdeményeztem.

A megállapított  tényállás:

	A TITÁSZ megkeresésemre jogszerűnek ítélte eljárását, felsorolta azokat a jogszabályokat, mely alapján intézkedését megtette.
	Mivel nem tartottam kielégítőnek válaszát,  kérdéseket intéztem a Magyar Energia Hivatal Fogyasztóvédelmi Osztályához. Tájékoztatásuk szerint  a 34/1995. (IV.5.) Kormányrendelet 1. sz. melléklete a Villamos Energia Közüzemi Szabályzat ( VKSZ) határozza meg a fogyasztó és a szolgáltató közötti jogviszony tartalmát ( szerződési feltételek ). Ezek között a fogyasztó kérésére történő szüneteltetés nem szerepel. A villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény ( VET ) 47. § -a határozza meg az áramszolgáltató szüneteltetési  feltételeit. A fogyasztó a szüneteltetést nem kérheti, azonban a közüzemi szerződést felmondhatja. A felmondás esetében az állampolgár nem kötelezett az alapdíj fizetésére. Ebben az esetben a szolgáltató a fogyasztásmérőt leszereli. Ezt az állásfoglalást 1996. február 8.-án adta ki az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium Jogi Főosztálya.
	A 11/1996.(II.27) IKM rendelet szabályozza a lakossági fogyasztókon kívüli, egyéb fogyasztók részére szolgáltatott villamos energia árát. A rendelet 4.§ (4) bekezdése előírja, hogy " Az alapdíj és az éjszakai alapdíj 12 havi díj, melyet legalább 12 hónapra kell megfizetni, az elszámolási időszaknak megfelelő részletekben...". A jogszabály szerint ezt a díjat akkor is meg kell fizetnie a fogyasztónak, ha a fogyasztása ennél kisebb vagy esetleg nulla. Az alapdíj megfizetéséért a szolgáltató ezen a ponton a fogyasztó részére a szerződésben meghatározott teljesítmény igénybevételét bármelyik időpontban biztosítja.
	A hálózatfejlesztési hozzájárulásról szóló 26/1995.(VII. 25.) IKM rendelet 6.§ (5) bekezdése alapján  " a hálózatfejlesztési hozzájárulás megfizetésével a fogyasztó - a szerződésben meghatározott mértékben a villamos energia vételezésére jogot szerez, amely a fogyasztási hellyel együtt átruházható." Erre figyelemmel, ha a fogyasztó tevékenységét  a fogyasztási helyen szüneteltetni kívánja és a szolgáltatóval kötött általános közüzemi szerződést felmondja, majd tevékenységét újra indítja, akkor a korábban meglévő teljesítményét hálózatfejlesztési hozzájárulás fizetése nélkül a szolgáltató köteles kielégíteni. A szolgáltatás megszüntetésével és visszaállításával kapcsolatos egyéb költségek                    ( kiszállási díj, munkadíj ) a fogyasztót terhelik.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1994. évi XLVIII. törvény
a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról

45. § (6) Az általános közüzemi szerződés határozatlan időre, az egyedi közüzemi szerződés határozott időre szól. A fogyasztó az általános közüzemi szerződést harminc napos felmondási idővel bármikor felmondhatja. A szolgáltató a felmondási időtől eltekinthet. Az egyedi közüzemi szerződés az abban meghatározott időben megszűnik, feltéve, hogy azt a felek nem hosszabbították meg. Az egyedi közüzemi szerződést a fogyasztó a szerződésben meghatározott felmondási idővel az év végére felmondhatja.
Szüneteltetés, korlátozás
 47. § (1) A szolgáltató jogosult az élet- és a vagyonbiztonság veszélyeztetése, az együttműködő villamosenergia-rendszer teljesítmény egyensúlyának megbomlása, a villamosművek üzemzavarai esetén, valamint a más módon el nem végezhető kapcsolások és egyéb munkák elvégzéséhez a szolgáltatást a szükséges legkisebb fogyasztói körben és időtartamban szüneteltetni.
(2) A szolgáltató köteles az előre tervezhető karbantartási, felújítási munkálatok miatti szüneteltetés időpontjáról és várható időtartamáról az üzletszabályzatban, illetve a szerződésben rögzített módon az érintett fogyasztókat előre értesíteni.
(3) A szállító és a szolgáltató jogosult
a) országos tüzelőanyaghiány esetén,
b) külgazdasági, nemzetgazdasági, környezetvédelmi vagy honvédelmi érdekből
a szállítást, illetve a szolgáltatást korlátozni, vagy szüneteltetni. A korlátozás vagy szüneteltetés feltételeit, az engedélyes ezzel kapcsolatos jogait és kötelezettségeit a Kormány rendeletben határozza meg.
(4) A (3) bekezdés szerinti, illetőleg elvárható magatartása esetén az (1)–(2) bekezdés szerinti korlátozásból vagy szüneteltetésből származó károkért a szolgáltatót kártalanítási kötelezettség nem terheli.

(5) Minden, az (1) bekezdés szerinti korlátozásról és annak okairól – a (2) bekezdés szerintiek kivételével – a szolgáltató köteles a Hivatalt írásban tájékoztatni.
(6) A szolgáltató elvárható magatartásának kérdésében a Hivatal állásfoglalását kell kérni.

34/1995. (IV. 5.) Korm.
a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról

Szüneteltetés
11. § A VET 47. § (2) bekezdése alapján a VET 47. § (1) bekezdése szerinti előrelátható szüneteltetés időpontjára és várható időtartamára vonatkozó kötelező fogyasztói értesítés feltételeit és módját az üzletszabályzatban kell meghatározni.

11/1996. (II. 27.) IKM rendelet
a lakossági fogyasztókon kívüli egyéb fogyasztók részére szolgáltatott villamos energia árának megállapításáról

4.§ (4) Az alapdíj és az éjszakai alapdíj 12 havi díj, melyet legalább 12 hónapra kell megfizetni az elszámolási időszaknak megfelelő részletekben, figyelemmel a (6) bekezdésben foglaltakra.

26/1995. (VII. 25.) IKM rendelet
a villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulásról

6. § (5) A hálózatfejlesztési hozzájárulás megfizetésével a fogyasztó – a szerződésben meghatározott mértékben – a villamos energia vételezésére jogot szerez, amely a fogyasztási hellyel együtt átruházható.
(6) A villamos teljesítményre hálózatfejlesztési hozzájárulás megfizetésével szerzett, de igénybe nem vett jogosultság nem szűnik meg.

9/1992. (I. 30.) AB határozat

3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai

	A Magyar Energia Hivatal  válaszában utalt arra, hogy a VKSZ nem tartalmaz előírást arra nézve, hogy a fogyasztók is szüneteltethetik a villamos energia vételezését. A VET és a VKSZ azonban olyan meghatározást sem tartalmaz, mely tiltaná a szüneteltetést a fogyasztók kérelmére. Mindkét jogszabály pontosan meghatározza az állampolgárok kötelezettségeit. Ettől valóban nem lehet eltérni, tehát több terhet nem háríthatnak a szolgáltatók a fogyasztókra. Kedvezőbb feltétel alkalmazása azonban nem tilos. Az egyedi szerződésekben az áramszolgáltató meghatározhatja azt, hogy mik a feltételei annak, hogy a fogyasztók a villamos energia vételezését szüneteltessék. A panaszos esetében tehát az áramszolgáltató alkalmazta az 1 éves szüneteltetést, azaz ráutaló magatartása szerint általános szerződési feltételei közé emelte a fogyasztó kérelmére történő szüneteltetést. Ezzel egyidejűleg elmulasztotta pontosan tájékoztatni az állampolgárt arról, hogy milyen fizetési kötelezettség terheli, aki abba a tévedésbe esett, hogy csak akkor kell az alapdíjat megfizetnie, ha a szüneteltetés időszakában üzemeltetni kezdi raktárát. A szüneteltetést engedélyező levélben tévesen jelölték meg a hálózatfejlesztési hozzájárulás megfizetésére vonatkozó kötelezettségét is. Mindezt igazolja az is, hogy a TITÁSZ csak a panaszos szüneteltetés meghosszabbítására benyújtott kérelme után ismerte fel mulasztását és akkor kezdte követelni az előző év alapdíjának  megfizetését. A levelében ezzel egyidejűleg tájékoztatta a fogyasztót a  szerződés felmondásának  lehetőségéről. Válaszában  közölte azt a tényt is, hogy a fogyasztó tartozása miatt a raktárát kikapcsolták az áramszolgáltatásból. A két levél ellentétes tájékoztatást tartalmazott, és olyan kötelezettséget melyet a hatályos jogszabályok nem határoztak meg ( hálózatfejlesztési hozzájárulás ). A VET-ben és a VKSZ-ben rögzített kötelezettségeknél szigorúbb feltételeket nem alkalmazhat a szolgáltató. Az áramszolgáltató figyelembe sem vette, hogy korábbi levelében más álláspontot képviselt és e szerint nem kellett alapdíjat fizetnie a fogyasztónak,  sőt a  tartozás miatt ki is kapcsolta a raktárában az áramot.
	A jogos tévedés kérdésének vizsgálatát, valamint a TITÁSZ követelésének jogosságát polgári peres eljárás során kérheti a fogyasztó, amennyiben peren kívül nem tud a fogyasztó és a szolgáltató  egyezségre jutni.
	A jövőre nézve, amennyiben a TITÁSZ általános szerződési feltételei között nem szerepel a fogyasztó kérelmére történő szüneteltetés, a Magyar Energia Hivatal által javasolt eljárást kell a fogyasztónak követnie. E szerint, ha a panaszos  felmondja a szolgáltatási  szerződést, nem kell alapdíjat fizetnie. A mérőóra le-és felszerelési költsége a fogyasztót terheli. 
	A Magyar Energia Hivatal válasza arra is kitért, hogy a hálózatfejlesztési hozzájárulást, ha a  szolgáltatást igénybevevő vagy jogelődje már megfizette, nem követelheti az áramszolgáltató.
	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a TITÁSZ nem tájékoztatta megfelelően a fogyasztót, mellyel a jogbiztonsághoz és a tulajdonhoz való jogát megsértette és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.
	Mivel a Magyar Energia Hivatal a fogyasztót válaszlevelében tájékoztatta  a panasz rendezésének módjáról és ezzel egyidejűleg  felhívta a TITÁSZ figyelmét a téves tájékoztatására, ajánlással  nem élek.

Budapest, 1998. augusztus 10.

Dr. Polt Péter