OBH 2202/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Budapest, XVI. kerületi Önkormányzathoz benyújtott könyvvizsgálói pályázata nem került a képviselő-testület elé. Ennek oka véleménye szerint az volt, hogy a polgármester a meghirdetett pályázati feltételektől eltérő javaslatot terjesztett be az ülésre. Az ő pályázatát elutasították. Panaszos kérte a Közigazgatási Hivatalt, hogy törvényességi szempontból vizsgálja meg az önkormányzat döntését, azt semmisítse meg és rendelje el új pályázat kiírását. Panaszát a  Közigazgatási Hivatal részben megalapozatlanság, részben hatáskör hiánya miatt  elutasította. Az országgyűlési biztoshoz hasonló kérelemmel fordult, és ismételten kérte a pályázat újbóli kiírását.

Érintett alkotmányos jog:

Az Alkotmány 70/A §-ának (1) bekezdésében foglaltak alapján a Magyar Köztársaság  biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat bármely megkülönböztetés, nevezetesen .........vagyoni, születési vagy egyéb helyzetre tekintett nélkül. A vizsgálat célja annak feltárása, hogy a képviselő-testület döntésének folyamatában történt-e olyan mulasztás, mely panaszost magánvállalkozói státusza miatt hátrányos helyzetbe hozta.  

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A képviselő testület a 431/1995. (IX. 12.) Kt. számú határozatával döntött a pályázati kiírásról, melyben meghatározta a pályázati feltételeket. A pályázat kiírását a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban önkormányzati törvény) 92/A §-a kötelezővé tette a fővárosi kerületi önkormányzat képviselő-testülete számára. A pályázati feltételekre nézve a törvény előírást nem tartalmazott, azt az önkormányzat szabadon határozta meg. A szóban forgó pályázati kiírás  mind a magánszemélyek, mind cégek számára lehetővé tette a pályázat benyújtását. Összesen 46  pályázat érkezett. Az előkészítést a Pénzügyi Bizottság és a polgármester végezték. Az előterjesztésben meghatározták azokat a szempontokat, melyek alapján a képviselő testület elé kerülő pályázatokat kiválasztották. Az egyik ilyen szempont volt az, hogy a feladat nagysága miatt az  "egy személyi jelentkezők" pályázatát nem tudják elfogadni. Végül is a Pénzügyi Bizottság négy pályázatot javasolt megfontolásra a képviselő- testületnek. Valamennyien könyvvizsgáló cégek voltak. 
Az önkormányzati törvény 23. §-a szerint a bizottság  - a feladatkörében - előkészíti a képviselő testület döntéseit, szervezi és ellenőrzi a döntések végrehajtását. A képviselő-testület határozza meg azokat az előterjesztéseket amelyeket a bizottság nyújt be, továbbá amely előterjesztések a bizottság állásfoglalásával nyújthatók be a képviselő testületnek. A Közigazgatási Hivatal panaszosnak írott válaszában megállapította, hogy az önkormányzat szervezeti és működési szabályzatáról szóló 7/1995. számú rendelet részletesen meghatározza a Pénzügyi Bizottság feladatait, ezek között szerepel többek között, hogy véleményezi a Bizottság feladatkörét érintő előterjesztéseket. Az önkormányzati törvény azért hívta létre a bizottságokat, hogy szakmai tudásukkal előkészítsék az önkormányzat döntéseit. 
Ezért a Pénzügyi Bizottság előzetes véleménye nem ellentétes az önkormányzati törvény rendelkezéseivel. A Közigazgatási Hivatal megállapításaival egyetértek. A könyvszakértői pályázat elbírálásának előkészítése véleményem szerint is kifejezetten a Pénzügyi Bizottság feladatkörébe tartozik. Az előterjesztés részletesen kitért az előzetes vélemény kialakításának szempontjaira. A képviselő- testület e szempontok ismeretében az előterjesztést tárgyalásra alkalmasnak találta. A javaslat véleményem szerint - a már benyújtott pályázatok ismeretében - szakmai megfontoláson alapult és nem arra irányult, hogy a magánvállalkozókat kizárja a jelentkezők közül. Panaszos pályázata a kiírásnak megfelelt, a döntés előkészítése során valamennyi a feltételeknek megfelelő pályázatot köztük az övét is áttekintették.
A fentieket összefoglalva megállapítom, hogy a pályázatok elbírálása során a döntést előkészítők, és a képviselő-testület az önkormányzati törvény előírásainak és a szervezeti és működési szabályzatnak megfelelően jártak el. Panaszosra nézve sérelmes volt a képviselő-testület döntése, de ez a sérelem nem hozható összefüggésbe alkotmányos jogaival. A vizsgálatot ezért alkotmányos visszásság hiányában lezárom, erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. augusztus 30.

Dr. Polt Péter