OBH 2131/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy elvett termőföldje után a kárpótlási eljárás során az őt megillető értékűnél kevesebb kárpótlást kapott, illetve, hogy részarány tulajdonánál kevesebb területű földet adtak ki részére a földkiadási eljárásban. 
Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása érdekében és iratok megküldése céljából megkerestem az FM Borsod-Abaúj-Zemplén megyei földművelésügyi hivatalát, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kárrendezési hivatalt, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei főügyészt, a salgótarjáni körzeti földhivatalt, valamint a legfőbb ügyészt is.

Megállapított tényállás

Panaszos beadványában hol 180 kateszteri hold (96.II.5.), hol 211 kateszteri hold (95.XI.17.) földjének elvételét említi anélkül, hogy azok aranykorona értékét megjelölné. 
A kárpótlási kérelem kitöltésénél segítséget nyújtó nagyrozvágyi körjegyző 95. III. 21-én kelt igazolása szerint panaszos - 180 kateszteri hold térmértékű és 859,692 aranykorona értékű - jogtalanul elvett föld után kért kárpótlást.

Panaszos a kárpótlási eljárás során azt igazolta a sátoraljaújhelyi körzeti földhivatal által kiállított 61.038-2/1993. számú hatósági bizonyítvánnyal, hogy  Kisrozvágy illetve Nagyrozvágy területén lévő összesen 63 kateszteri hold és 1395 négyszögöl térmértékű és 302,83 aranykorona értékű ingatlana a nagyrozvágyi Rákóczi MGTSZ használatában áll, illetve, hogy az említett Tsz-nél panaszos részarány tulajdonában álló 12 hektár 8134 négyzetméter területű és 133,28 aranykorona értékű szántóművelésű föld nem tartozik a kárpótlási törvény hatálya alá, melyet a Tsz 11/0339. számú külön lapján tartanak nyilván. Ez panaszos részarány tulajdona. 

Panaszos továbbá bizonyította a tiszakerecsendi 22,82 aranykorona értékű és 12 kateszteri hold 438 négyszögöl területű, valamint a lónyai 0,24 aranykorona értékű és 336 négyszögöl területű erdők elvételét is. 

Panaszos állítása szerint tőle 23 kateszteri hold területű Nagygéres területén lévő - mely Magyarországnak a párizsi békeszerződés által megállapított határain kívül esik - termőföldet is elvontak. 

Panaszos az előbbieken kívül olyan további ingatlanok után is kért kárpótlást, mely ingatlanok tulajdonjogának elvonását az eljárás során bizonyítani nem tudta, illetve mely termőföldeknek panaszos nem volt tulajdonosa. 
Panaszos kárpótlási illetve földkiadási panaszával a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kárpótlási hivatalhoz, az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalhoz, a bírósághoz, az FM megyei hivatalához, a megyei főügyészhez, a körzeti illetve a megyei földhivatalhoz, továbbá a legfőbb ügyészhez is fordult. Panaszos kárpótlási illetve földkiadási ügyében törvénysértést sem a másodfokú közigazgatási szervek, sem az ügyészség nem állapított meg. 

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

1. A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény  12. §-ának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy
"A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre."

A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos összesen 325,89 aranykorona értékű termőföld elvételét tudta bizonyítani a kárpótlási eljárás során.  Ezzel szemben a megyei kárrendezési hivatal panaszos részére, mintegy 95 aranykoronával magasabb értékben, azaz 421,2 aranykorona értékű termőföld tulajdonának elvonása alapján állapította meg a kárpótlást. 

A kárrendezési hivatal által panaszos részére jogalap nélkül megállapított kárpótlást a kárrendezési hivatal panaszostól már - mivel a kárpótlási határozat jogerőre emelkedése óta már több év eltelt - nem követelheti vissza. 

A vizsgálat azt is megállapította, hogy a kárrendezési hivatal törvénysértést nem követett el - akkor, amikor panaszos részére kárpótlást nem állapított meg, olyan termőföldek tulajdonjogának elvonása miatt, melyek Magyarországnak a párizsi békeszerződés által meghatározott határain kívül esnek, továbbá akkor sem, amikor panaszos részére kárpótlást nem állapított meg olyan földekért, melyek nem voltak panaszos tulajdonában, illetve melyek elvételének tényét panaszos bizonyítani nem tudta. 

2. A sátoraljaújhelyi körzeti földhivatal igazolása szerint panaszos 133,28 aranykorona értékű  részaránytulajdonnal rendelkezik.  Ezért kárpótlás nem jár. Azonban az említett aranykorona értékű földdel azonos aranykorona értékben a földkiadás során panaszos részére termőföldet kell kiadni. 

A földkiadó bizottság az említett aranykorona értékű földet a 33370 és a 33377/1997. számú határozataival panaszos részére kiadta, a kiadott föld tulajdonjogát panaszos részére a körzeti földhivatal az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. 

A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 5. §-ának (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy  "Beviteli kötelezettség alapján keletkezett részaránytulajdon esetén az igazolást a földhivatal adja ki, melynek tartalmaznia kell a szövetkezet használatába adott földek, település, fekvés és művelési ág szerint összesített területét, valamint ezek ÁK értékét." 

A földkiadó bizottság azonban panaszos részére nem csak az említett törvény által előírtak szerint csatolt igazolásban szereplő aranykorona értékű föld kiadásáról hozott határozatot panaszosnak, hanem ezen felül  - jogalap nélkül - panaszos részére további mintegy 446,43 aranykorona értékű földet is kiadott a 24/1993., a 278/1993., a 279/1993., a 285/1993. és 404/1993-as számú határozataival. 

A földkiadó bizottság a megnevezett öt határozatával megsértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alapvető elemét jelentő jogbiztonság elvét, s ezáltal alkotmányos visszásságot idézett elő. Az előidézett alkotmányos visszásság - az idő múlására is tekintettel - ma már nem küszöbölhető ki. Ezért az ügyben ajánlást nem teszek. 

A vizsgálat azt is megállapította, hogy a földkiadó bizottság törvénysértő  határozataiban megjelölt aranykorona értékű földek tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzés iránti kérelmet a földhivatal jogosan utasította el fedezet hiánya miatt.  Panaszos fellebbezését másodfokon a megyei földhivatal bírálta el, melynek során az elsőfokú határozatot helyben hagyta.  Indokolása szerint panaszos által becsatolt határozatok ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmas okiratok, mert azok hitelesítés és jogerősítési záradék nélküli másolati példányok, melyek nem tartalmazzák  a kiadásra kerülő föld törvényben előirt fedezetét sem.

A körzeti földhivatal illetve az FM megyei földművelésügyi hivatalának tájékoztatása szerint panaszos a nevén aranykoronában  nyilvántartott részaránytulajdonát a földkiadási eljárás során megkapta - fedezet hiányában további földkiadásra nem tarthat igényt. 

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos kárpótlási ügyében sem a megyei kárrendezési hivatal, sem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal eljárása panaszos alkotmányos jogát nem sértette, mint ahogy nem sértette a földhivatal sem azzal, hogy fedezet hiányában elutasította panaszos "fedezet hiányos" földkiadó bizottsági határozat alapján benyújtott tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmét. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, az FM Borsod-Abaúj-Zemplén megyei földművelésügyi hivatalát valamint a Borsod-Abaúj-Zemplén és Nógrád megyei kárrendezési irodát is tájékoztattam.

Budapest, 1998. április 15.

Dr. Polt Péter