OBH 2069/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy az illetékes önkormányzat az 1988-ban bonyolított területrendezés és közút létesítés kapcsán az ingatlanához határozattal visszacsatolt területrészt most megvételre ajánlja számára.
Mivel az ügyben 1996. június 21-én kelt levelemmel megkeresett önkormányzat jegyzője megkeresésemre 1996. augusztus 26. napjáig nem válaszolt, az alkotmányos jogsérelem gyanúját az előkészítő eljárás során adatok hiányában kizárni nem tudtam.
A tényállás tisztázása érdekében az ügyben 1996. augusztus 29. napján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere
	A panaszos és a megkeresett önkormányzat által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.
	A panasszal érintett üdülőterületen 1982. és 1988. között több száz ingatlant érintő útigénybevételi eljárást folytatott le az illetékes önkormányzat jogelődje.
	Az útigénybevételi eljárás a panaszos ingatlanait is érintette. A nagyközségi Tanács VB. 1988. június 20. napján kelt, 8068/1988. számú határozatával a panaszos 1138/4 és 1138/5 hrsz-ú ingatlaniból összesen 580 m2 területet közút céljára igénybe vett.
A későbbiek során a hatóság az útigénybevételi eljárás során hozott határozatát módosította, a tulajdonosnak az igénybevett terület egy részét visszaadta úgy, hogy az 1988. június 21. napján kelt 8068-2/1988. számú határozatával a panaszos 1138/5 hrsz-ú ingatlanához 365 m2 területet visszacsatolt.
	A panaszos állítása szerint a határozat ellen fellebbezéssel nem élt, azonban a határozatnak megfelelő területváltozás ingatlannyilvántartási átvezetése elmaradt. A panaszos 1994. november 11. napján kelt beadvánnyal fordult az önkormányzathoz, amelyben kérte, hogy az útigénybevételi eljárás során keletkezett határozatok ingatlannyilvántartási átvezetése érdekében az keresse meg az illetékes földhivatalt.
A beadványra 1995. december 14. napján kelt válaszában az önkormányzat jelezte, hogy a panaszos által benyújtott telekalakítási kérelem tárgyában a képviselőtestület úgy döntött, hogy a 1138/5 hrsz-ú ingatlanhoz történő közterület visszacsatolás feltétele az, hogy a panaszos a területet 400 forint/m2 áron visszavásárolja.
•	Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény az útigénybevételi eljárás lefolytatásának idején a közút céljára történő ingatlan igénybevételt a következőképpen szabályozta.
17. § (1) " Ha a részletes rendezési terv szerint a város (község belterületén vagy külterületi település beépítésére szánt területén közút létesítése, bővítése vagy szabályozása céljára terület szükséges, az építésügyi hatóság a teleknek a közút céljára szükséges részét - kisajátítási eljárás nélkül - igénybe veheti, és közterületként lejegyezheti, a részletes rendezési terv szerint feleslegessé vált közterületet pedig a telekhez hozzájegyeztetheti. Az ingatlannyilvántartási (telekkönyvi) le- vagy hozzájegyzéshez az ingatlannyilvántartásba (telekkönyvbe) bejegyzett érdekeltek hozzájárulása nem szükséges.
(3) Ha a teleknek a közút céljára szükséges részén épület vagy épületrész áll, kisajátítási eljárást kell lefolytatni. Nem kell kisajátítási eljárást lefolytatni, ha az igénybevételre az érdekeltek kérelmére indított telekalakítási eljárással kapcsolatban kerül sor.
(4) A közút céljára történt igénybevétel esetében a kártalanításra a kisajátítási kártalanítás szabályait a törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
18. § (1) A teleknek igénybe vett részéért nem jár kártalanítás, ha az a telek területének egyötödét nem haladja meg. A telek területének egyötödét meghaladó többletterületért kártalanítás jár. A telek egyötödének számításánál azt a területet is figyelembe kell venni, amelyet a telekből közút céljára kártalanítás nélkül tíz évnél nem régebben vettek igénybe.
(2) Ha a telek megmaradó része az építésügyi szabályoknak megfelelő beépítésre alkalmatlanná válik, a tulajdonos kérelmére az egész telket igénybe kell venni; ilyen esetben az egész telekért jár kártalanítás.
(3) Ha a közút létesítése céljára szükséges területet teljes szélességben az új közút egyik oldalán fekvő telekből kell igénybe venni, az igénybevétellel nem érintett telek tulajdonosa a szemben fekvő telekből (telkekből) igénybevett terület fele értékének a városi (községi) tanács végrehajtó bizottsága részére történő megfizetésére kötelezhető. A fizetendő összeg azonban nem haladhatja meg a saját telke területe egyötöd részének értékét.
(4) Olyan értékemelkedésért, amely az igénybevétel elrendelését követően az ingatlanon létesített változásból származik, kártalanítás nem jár.
19. § A telekhez hozzájegyzett közterületért a tulajdonos a városi (községi) tanács végrehajtó bizottsága részére kártalanítást köteles fizetni, ennek összegét a telekből kártalanítás nélkül igénybe vett terület értékének megfelelően csökkenteni kell. "

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) szerint "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. "
"17. § (3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult e járásokra terjed ki. "

•	A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 
7. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A törvényben biztosított jogok védelme az állam minden szervének kötelessége. Érvényesítésük - ha törvény másképpen nem rendelkezik - bírósági útra tartozik. "
120. § (1) "Aki a dolgot hatósági határozat vagy árverés úján jóhiszeműen szerzi meg, tulajdonossá válik, tekintet nélkül arra, hogy korábban ki volt a tulajdonos. Ez a rendelkezés ingatlan árverése esetére nem vonatkozik. "

Az érintett alkotmányos jogok
•	2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. "
•	13. § (1)"A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	77. § (1) "Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek. "

A vizsgálat megállapításai
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (3) bekezdése alapján az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége kizárólag az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki. E rendelkezés értelmében az 1988-ban lefolytatott útigénybevétele eljárást és az annak során született hatósági határozatokat az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja.
	Nem vizsgálhatja továbbá az országgyűlési biztos a képviselőtestület azon határozatát sem, amelyben a kérdéses terület vételárát megállapította. Ez a határozat ugyanis nem hatósági határozat, hanem az értékesítés feltételeit meghatározó tulajdonosi döntés.
A rendelkezésemre álló iratok alapján azonban megállapítottam azt is, hogy az illetékes önkormányzat jogelődje a panaszos 1138/5 hrsz-ú ingatlanához a 8068-2/1988. számú hatósági határozattal visszacsatolt 365 m2 területet.
A Polgári Törvénykönyvnek a tulajdonszerzésre vonatkozó szabályai alapján a hatósági határozattal történő tulajdonszerzés a hatósági határozat jogerőre emelkedésével bekövetkezik, nincs szükség a tulajdonosváltozásnak az ingatlannyilvántartásba való bejegyzésére.
Arra azonban nem jogosult az országgyűlési biztos, hogy vizsgálati jelentésében a panaszos tulajdonjogát a kérdéses területre vonatkozóan megállapítsa. Ez ugyanis a Polgári Törvénykönyv hivatkozott pontja alapján kizárólag a bíróság hatáskörébe tartozik.
	A fenti indokok alapján az ügyben - hatáskör hiányában - érdemi intézkedést tenni nem áll módomban.

Budapest, 1997. augusztus 19.

Gönczöl Katalin