OBH 2023/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása

Panaszos 1996. február 19-én érkezett panaszában Jánossomorja község külterületén lévő kavicsbányához vezető földút szilárd burkolatúra való kiépítése ellen tiltakozott és az országgyűlési biztos intézkedését arra kérte, hogy az úton a "régi forgalom az .... Kft. előtti időszaké maradjon".

Panaszában leírta, hogy házaikat a megnövekedett forgalom folyamatosan rongálja, a rezgés, zaj és a kipufogógáz környezetüket károsítja, a polgármesteri hivatal nem intézkedik érdekükben.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos visszásságok gyanúja:

•	jogbiztonság sérelme (Alkotmány 2. § (1) bek. szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.")

•	egészséges környezethez való jog megsértése (Alkotmány 18. § szerint: "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.)
és a 70/D. § (1)-(2) bek. szerint: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.)"

jogorvoslathoz való jog sérelme (Alkotmány 57. § (5) bek.) "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

Jogszabályi háttér

•	1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.),
•	1988. évi I. tv. a közúti közlekedésről,
•	30/1988. (IV. 21.) MT rend. az 1988. évi I. tv. végrehajtásáról,
•	1995. évi LIII. tv. a környezet védelmének általános szabályairól,
•	12/1983. (V. 12.) MT rend. a zaj- és rezgésvédelemről,
•	1990. évi LXV. tv. az önkormányzatokról,
•	8/1970. (XI. 13.) KPM-ÉVM r. az utak építésének és a forgalom részére való átadásának hatósági engedélyezéséről.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos Jánossomorja községben lakik, a 86-os út mellett. A község külterületén lévő kavicsbányától a szállítási útvonal korábban egy magánútról csatlakozott a 86-os útba. Később - mivel a magánút tulajdonosa nem engedélyezte az azon való szállítást - panaszos háza mellett elvezető földút igénybevételével érték el a 86-os utat. A földút 200 m hosszan való szilárd burkolatú kiépítése történt meg. Ennek kapcsán panaszos valamennyi engedélyezési fázisban fellebbezett, és fellebbezéseit a II. fokú útügyi hatóság elutasította. Panaszos a II. fokú határozatok bírósági felülvizsgálatát nem kérte, állítása szerint erről a "győri bíróság"-on "lebeszélték".
Az út elkészült és használatba vették.

A Győr-Moson-Sopron Megyei Közlekedési Felügyelettől, az Észak-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőségtől, a környezetvédelmi és területfejlesztési minisztertől bekért iratok, dokumentáció és állásfoglalások alapján megállapítható:

Az út építésével kapcsolatosan az eljárás alapját képező jogszabályoknak megfelelően járt el mind az I. és II. fokú útügyi hatóság, mind a környezetvédelmi szakhatóság.

Az 1988. évi I. tv. 10. § (1) bek. szerint: A közúti közlekedést a személy- és áruszállítási szükségletek alapján, a nemzetgazdasági, valamint a terület- és településfejlesztési tervekkel összhangban kell fejleszteni.

11. § (1) Az utakat úgy kell fejleszteni, hogy a közutak (országos közutak, helyi közutak) és a közforgalom elől el nem zárt magánutak összefüggő rendszert alkossanak.
(2) A közúthálózat fejlesztése során a közlekedési igények alakulásából kell kiindulni, és figyelembe kell venni a honvédelmi, a földvédelmi, a környezet- és tájvédelmi, az egészségvédelmi, az idegenforgalmi, valamint az egyéb nem közlekedési érdekeket és célokat is.

A 30/1988. (IV. 21.) MT rend. 5. § (2) bek. szerint: "A helyi közúthálózatok fejlesztésének tervezésénél biztosítani kell kapcsolódásukat az országos közúthálózathoz."

Az 1988. évi I. tv. 32. § (1) bek. "A közúthálózat országos közutakból és helyi közutakból áll. Az országos közutak az állam tulajdonában, a helyi közutak – beleértve a kerékpárutakat is – a települési önkormányzatok tulajdonában vannak. Az egyéb jogi személyek, a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, valamint a magánszemélyek tulajdonában álló területen levő utak: magánutak."

34. § (1) A közút kezelője köteles gondoskodni arról, hogy a közút a biztonságos közlekedésre alkalmas, közvetlen környezete esztétikus és kulturált legyen.

35. § Az út kezelője a kezelői kötelezettségének megszegésével okozott kárt a polgári jog általános szabályai szerint köteles megtéríteni. A kártérítési követelést a kár keletkezését követően haladéktalanul kell a közút kezelőjéhez bejelenteni.

A 12/1983. (V. 12.) MT rend. 10. § (1) Út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítésének, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújításának, korszerűsítésének tervezésekor – a zaj- és rezgésterhelési határértékek érvényesítése érdekében – zaj- és rezgésvédelmi munkarészt is kell készíteni, amelyben a hosszú távra tervezett forgalmat kell figyelembe venni.
(2) Autópályával, autóúttal, országos főúttal, ennek belterületi szakaszával, városi gyorsforgalmi úttal, továbbá vasútvonallal, polgári repülőtérrel kapcsolatos területfelhasználás, építés (létesítés), üzembe helyezés engedélyezése előtt – zaj- és rezgésvédelmi szempontból – be kell szerezni a környezetvédelmi hatóság hozzájárulását.

Az útkorszerűsítés tervezésekor zaj- és rezgésvédelmi munkarész készült, a hosszú távra tervezett forgalom figyelembevételével.
A tervezett bekötőút nem tartozik a (2) bekezdésben felsorolt kategóriába, ezért a környezetvédelmi hatóság hozzájárulása nem volt szükséges. Így az út építésével kapcsolatosan kiadott engedélyek és az eljárás fenti előírásoknak megfelelnek.

A most szilárd burkolattal ellátott útszakasz korábban is közút volt, tulajdonosa a helyi önkormányzat. A jelenlegi változtatás azonos igénybevétel mellett földútról szilárd burkolatra való kiépítés, amely a levegő szennyezés, a zaj- és rezgéskeltés szempontjából kétségtelenül környezetkímélőbb megoldás. A közutak fent idézett jogszabályok értelmében - akár föld-, akár aszfaltutak - rendeltetésszerű használatának minősül, ha azokon közúti szállítás folyik.

Ezért önmagában a földút kiépítése aszfalt útra nem kifogásolható és a környezeti állapot javítását eredményezi.

A forgalom akkor tiltható le egy útról, ha más igénybevehető útvonalat kijelölnek a cél eléréséhez, jelen esetben a 86-os útra való ráhajtáshoz.

A kavicsbánya és a 86-os út között jelenleg más közút nincs. A betonkeverő-telep, amelyet panaszos említ, magánúton közelíthető meg, tulajdonosa nem kötelezhető arra, hogy a kavicsbánya forgalmát is a saját tulajdonú útjára engedje.

A település önkormányzatának tisztségviselői többször nyilatkoztak, hogy az út forgalmát nem kívánják korlátozni. A korlátozás (a szállítások megtiltása) csak újabb út kiépítésével lenne teljesíthető. Új út kijelölését, forgalom kitiltását stb. a közúthálózat fejlesztését a településrendezési tervek (is) tartalmazzák. Ezek rendelettel szabályozása, valamint a helyi közút kezelői feladatai is az önkormányzat testületének hatáskörébe tartoznak.

A panaszolt út építéséhez az önkormányzat hozzájárult.

Panaszos az út megépülése óta írt leveleiben már nem a környezet állapotának romlását kifogásolta, az út használatba vétele kapcsán 1998. április 16-án írásban tett észrevételeit a 2235-4/98. sz. határozatába a Győr-Moson-Sopron Megyei Közlekedési Felügyelet befoglalta, illetve azokból egyesek teljesítését már tényként rögzítette.

Az elkészült út helyett másik út kijelölése és építése amennyiben szükséges, a helyi önkormányzat feladata lenne, tulajdonosi jogait és kötelezettségeit az Alkotmány 44/A. § (1) bek. és az 1990. évi LXV. tv. 1. § (6) bek. b) pontja alapján gyakorolja, a kikerülő út építéséhez szükséges több tízmilliós beruházásra nem kötelezhető. 

(Alkotmány 44/A. § (1) "A helyi képviselőtestület:
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
1990. évi LXV. tv. 1. § (6) bek. b) pont: "önkormányzati tulajdonával önállóan rendelkezik, bevételeivel önállóan gazdálkodik, az önként vállalt és a kötelező önkormányzati feladatok ellátásáról egységes költségvetéséből gondoskodik. Saját felelősségére vállalkozói tevékenységet folytathat. Kiegészítő állami támogatásra jogosult az önhibáján kívül hátrányos helyzetben levő települési önkormányzat")

Az út kiépítése és forgalomnövekedése kapcsán eljáró vagy eljárni köteles hatóságok intézkedéseiben panaszos állampolgári jogainak megsértését nem állapítottam meg. Nem állapítottam meg olyan körülményt, helyzetet sem, amely hatóság vagy közszolgáltató szerv intézkedésével lenne orvosolható, így az ügyben ajánlást nem teszek. 

Panaszos jogainak sérelme, az ingatlanában keletkezett kár, az azt előidéző okok és a kártalanítás polgári peres eljárásban bizonyítható és érvényesíthető. 

B u d a p e s t , 1998. július 29.

Dr. Polt Péter