OBH 1996/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné

Az eljárás megindítása
R. É. győri lakos hivatalunkhoz intézett beadványában az általa ismeretlen tettes ellen feljelentése alapján indult nyomozás hiányosságait, s ezzel összefüggésben a nyomozás megszüntetését kifogásolta.

A megállapított tényállás

R. É. 1995. október 12-én tett feljelentése alapján a Győri Rendőrkapitányság lopás bűntettének alapos gyanúja miatt folytatott eljárást ismeretlen tettes ellen, aki az 1995. júniusa és októbere közötti időben a sértett győri lakásban lévő albérleti szobájának szekrényéből 4 db aranygyűrűt, 3 db arany nyakláncot 2 medállal, 1 db brilliánsokkal kirakott aranygyűrűt és 1 pár ónix-köves fülbevalót tulajdonított el, összesen kb. 300.000.- Ft. értékben.
Az ügyben eljáró Rendőrkapitányság az általa 1995. október 20. napján elrendelt nyomozást az 1995. december 2. napján kelt 5212/1995. bü. számú határozatával megszüntette. A határozat indoklása szerint a helyszín megtekintése és a bűncselekmény elkövetésével számításba vehető személyek ellenőrzése, a tárgykutató munka eredményre nem vezetett, így a nyomozás során az elkövető kilétének felderítése nem sikerült.
A nyomozást megszüntető határozat ellen R. É. panasszal élt lényegében arra utalással, hogy a nyomozást a tárgyi bizonyítékok beszerzése nélkül, hiányosan folytatták le.
A Győri Városi Ügyészség a panaszt az 1996. január 23. napján kelt B. 63/1996. számú határozatával elutasította. A határozat indoklásából kitűnően a Győrí Rendőrkapitányság az ügyben " széleskörű nyomozást folytatott le, számos tanút meghallgatott és tárgyi bizonyítékokat is próbált felkutatni, mindezek ellenére pozitív eredményt nem sikerült elérni." Ugyanakkor viszont az ügyészi határozat indoklása a következőket is tartalmazza: " Annak eldöntése, hogy az ékszereket tartalmazó dobozok ujjlenyomat rögzítésére alkalmasak-e, a nyomozó hatóság feladata. A nyomozati iratokból már nem rekonstruálható, hogy a nyomrögzítésnek milyen akadálya lehetett, és ezt utólagosan pótolni nem lehet."

A vizsgálat megállapításai

1./ Az 1993. évi LIX törvény rendelkezései alapján az országgyűlési biztos nem büntető ügyekben eljáró hatóság, ezért vizsgálata során nem állapíthat meg tényállást, nem értékelheti a felmerült bizonyítékokat, így nem foglalhat állást a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó alapos gyanú meglétéről, illetve hiányáról sem.

2./ A fentebb hivatkozott törvény alapján azonban az országgyűlési biztos vizsgálata kiterjedhet az adott büntetőügy nyomozási szakaszával kapcsolatos eljárási cselekményekre illetve mulasztásokra.
A Be. 5. §-a (1) bekezdésében rögzített alapelv az eljárás minden szakaszában feladatként írja elő az ügyben eljáró hatóság számára a tényállás alapos és hiánytalan tisztázását.
A jelen esetben nyomozást lefolytató rendőrség az utóbb idézett kötelességének nem tett eleget azáltal, hogy a tárgyi bizonyítási eszköz körébe tartozó nyomrögzítést elmulasztotta, jóllehet az ujjlenyomatok rögzítésére - az adott körülményekhez képest - múlhatatlanul szükség lest volna. Ennélfogva a jogállamiság követelményeinek meg nem felelő eljárás alkotmányos visszásságot idézett elő.
Az előzőekben kifejtettekből következően az Obtv. 20. §-a (1) bekezdésében írt jogkörömnél fogva megkeresem a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét és kérem, hogy vizsgálja felül a jelen esetben lefolytatott nyomozást, s ennek keretében azt, hogy miért maradt el az ékszereket tartalmazó dobozokon észlelhető ujjlenyomat rögzítése.
A Rendőrfőkapitány Úr vizsgálata arra is terjedjen ki, hogy az ügyben megállapítható-e az eljáró ügyintéző mulasztása.
A lefolytatott vizsgálat eredményéhez képest kérem, hogy a szükségesnek mutatkozó intézkedést megtenni szíveskedjék.

Budapest, 1996. november 28.

Dr. Polt Péter