OBH 1955/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy Úttörő Szövetkezet mellett működő Dunabogdányi Földkiadó Bizottság által kiadott részarány tulajdonú földjét azért nem jegyezték be nevére az ingatlan nyilvántartásba, mert az említett földet a Pest Megyei Kárrendezési Hivatal szabálytalanul az árverésen értékesítette. A földet az árverési vevő nevére jegyezték be az ingatlan nyilvántartásba. 

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság, illetve a tulajdonhoz való jog megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Ennek során megkerestem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalt, a Pest Megyei Kárrendezési Hivatalt, az FM Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát, a Szentendrei Körzeti Földhivatalt, a Dunabogdányi Önkormányzat jegyzőjét, a Földkiadó Bizottság elnökét tájékozatás céljából. 

Megállapított tényállás

A Földkiadó Bizottság az 5/1994. számú és 1993. november 6-án kelt és 1993. december 2. napján jogerőssé vált határozattal részaránykiadás jogcímén panaszos részére kiadta a Dunabogdányi 032/19/B. hrsz. 0,98 aranykorona értékű és 6147 m2 térmértékű erdőművelési ágú földet. 

Az említett földterületet a Pest Megyei Kárrendezési Hivatal Dunabogdányban 1993. november 4-én és 5-én megtartott árverésen annak ellenére értékesítette, hogy az említett földterület nem a kárpótlási földalapba, hanem a részaránytulajdonosok földalapjába volt kijelölve. 
Így panaszos nevére a Szentendrei Földhivatal a részarányként kiadott földet nem jegyezte be. A szóban forgó föld tulajdonjogának árverési vevő nevére való bejegyzése az ingatlan nyilvántartásba a földhivatal 1996. április 5-én kelt 30497/1996. sz. határozatával megtörtént. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1992. évi II. törvény 13. §-ának (3) bekezdés d) pontja szerint a mezőgazdasági  szövetkezet  feladata  az 1991. évi XXV. törvény 15-16. és a 18-20. §-aiban meghatározott termőföld kijelölése az ott megjelölt árverés céljára. Az  1991. évi   XXV.  törvény  20.  §-ának (1)  bekezdése  szerint   "A 15.-19. §-okban kijelölt termőföldek árverés útján kerülnek a kárpótlásra jogosultak részére értékesítésre."

A felhívott jogszabályok egyértelműen rendelkeznek arról, hogy a Kárpótlási Hivatal csak a kárpótlási földalapba kijelölt földre vezethet árverést.  A Kárpótlási Hivatal a megjelölt alapvető jogszabályokat nem tartotta be, mert olyan földet adott el árverésen, melynek eladására nem volt jogosult.  A Kárpótlási Hivatal az említett jogszabályok rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyásával alkotmányos visszásságot idézett elő, mert megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét, valamint az Alkotmány 13. §-a (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való jogot. Mivel az előidézett alkotmányos visszásság államigazgatási úton való megszüntetésére az árverési vevő jóhiszemű jogszerzésére, s az idő múlására tekintettel nincs lehetőség, ezért az ügyben ajánlást nem teszek. Azonban felhívom a Kárpótlási Hivatal figyelmét a hasonló esetek elkerülése érdekében a szükséges intézkedések megtételére, s ha a feltételei fennállnak, a személyes felelősség megállapítására.   A sérelmet szenvedett panaszos sérelmének orvoslását a bíróságtól kérheti, illetve igényt tarthat arra, hogy részaránytulajdonát az e célra elkülönített földalapból részére kiadják. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, illetve az FM Pest Megyei Hivatalát, s a Pest Megyei Kárrendezési Hivatalt is tájékoztattam. 

Budapest, 1997. december 17.

Dr. Polt Péter