OBH 1899/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

R. K. biatorbágyi lakos nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az önkormányzat, a bérleményének az egyház részére történő visszaadása miatt a lakása elhagyására kötelezte, és az önkormányzat által felajánlott cserelakás minőségét kifogásolta.

Az önkormányzatot felhívtam a kérelemmel kapcsolatos iratok bemutatására, melynek alapján az alábbiakat állapítottam meg:

Alkalmazott jogszabályok

26. § (1) A bérbeadó a határozatlan időre szóló szerződést írásban felmondhatja, ha a bérlő részére egyidejűleg ugyanazon a településen cserelakást ajánl fel bérleti jogviszony létesítésére. A felmondási idő azonban három hónapnál rövidebb nem lehet.
(3) Ha a felmondással érintett lakásra a bérleti jog határozatlan időre szólt, ezt a cserelakás megfelelőségénél is figyelembe kell venni. A felajánlott lakás akkor is megfelelő, ha a lakások közötti eltérést a felajánlott lakás más előnye kiegyenlíti. A bérlő kevesebb szobaszámú, kisebb alapterületű lakást csak akkor köteles elfogadni, ha ez reá vagy a vele együtt lakó személyekre nézve nem jár jelentős érdeksérelemmel.

27. § (1) A bérbeadó a 26. § (1) bekezdés szerinti felmondás esetén a bérlővel megállapodhat, hogy lakás felajánlása helyett részére pénzbeli térítést fizet.
(2) Önkormányzati lakás esetén a pénzbeli értesítés mértékét és fizetésének feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg.
(3) A 26. § (1) bekezdése szerinti felmondás esetén a bérlő igényt tarthat arra, hogy a bérbeadó térítse meg a lakásváltoztatással kapcsolatban felmerült indokolt költségeit.

A vizsgálat megállapításai

A Művelődési és Közoktatási Minisztérium 1995. szeptember 21-i 32.319/1995. sz. határozatával a Biatorbágy nagyközség 552 tulajdoni lapon a 457 hrsz. alatti ingatlant a Református Egyházközség tulajdonába adta azzal, hogy az ingatlanon lévő négy bérlakást az önkormányzat azt 1996. XII. 31.-ig kiürítve köteles az egyháznak átadni. Az önkormányzat költségeinek fedezésére 8,3 millió forintot különített el.

Az önkormányzat a bérlőknek felajánlotta a pénzbeni megváltás, és a cserelakás biztosításának lehetőségét is. R. K. a neki felajánlott cserelakás "tárgyalási alapnak" elfogadta, de annak kedvezőtlenebb adottságai miatt további kártalanítást kért. 

A vizsgálat folyamán jutott a tudomásomra, hogy az önkormányzat és a panaszos között létrejött a megállapodás, oly módon, hogy a kisebb, és kedvezőtlenebb adottságú cserelakás bérbedása mellett további 80 ezer Ft. térítést fizetett ki az önkormányzat, és emellett vállalta a költöztetés költségeit.

Mivel a cserelakás megfelelőségének kérdése a polgári jog szabályai szerint a bérlő és a bérbeadó megállapodásától függő jogviszony, annak hiánya esetén csak polgári bíróság előtt indítható kereset. 

Tekintettel arra, hogy a megállapodás a vizsgálat befejezése előtt létrejött, a panaszos jogi tájékoztatását is mellőzöm, és az eljárást megszüntetem.

Budapest, 1996. december 16.

Gönczöl Katalin