OBH 1878/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelében panaszos egy közlekedési balesetről számol be, amellyel kapcsolatban őt szabálysértés elkövetése miatt pénzbírsággal büntették. Panaszos fenti levelében tagadta a szabálysértés elkövetésének tényét, és a szabálysértési hatóság eljárásának, valamint az eljárás folyamán hozott határozatának megvizsgálására kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosát.

A megállapított tényállás:

Panaszos 1995. március 25-én 01.50 órakor Sopronban a Lővér krt-on személygépkocsijával balra akart kanyarodni, amikor ütközött egy Lada típusú személygépkocsival. A baleset során panaszos súlyos sérülést szenvedett. Személygépkocsijában anyagi kár keletkezett.
A panaszos gépkocsijával ütköző Lada vezetője ellen ittas járművezetés miatt a Btk. 188. § (1) bekezdése alapján büntetőeljárást indítottak.
A szabálysértési hatóság azonban a baleset bekövetkezésében panaszost találta felelősnek, és a Kresz. 31. § (6) bekezdésébe foglalt balra bekanyarodási szabály megszegése miatt a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv. 116/B. §-a alapján pénzbírsággal büntette. Panaszos a határozat ellen kifogást emelt. A szabálysértési hatóság kifogást a elutasította, és korábbi határozatát továbbra is fenntartotta. Panaszos ezt követően fellebbezést nyújtott be a kifogást elutasító határozat ellen.  A másodfokú szabálysértési hatóság az első fokú szabálysértési hatóság által hozott határozatot helybenhagyta.

Az ügy jogszabályi háttere:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 61. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság mulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975 (II. 5.) KPM-BM 31. §-a meghatározza a bekanyarodás szabályait. Előírja, hogy balra bekanyarodás esetében az úttest felezővonala mellé, illetőleg osztottpályás és egyirányú forgalmú úton az úttest bal szélére köteles besorolni a bekanyarodni szándékozó vezető. Balra kanyarodás esetén nagy ívben kell bekanyarodni, úgy, hogy a jármű bekanyarodás után a menetirány szerinti jobb oldalon maradjon. A balra bekanyarodó járművel elsőbbséget kell adni az úttesten szemből érkező és egyenesen továbbhaladó vagy jobbra bekanyarodó jármű, továbbá az úttest mellet lévő, attól balra eső kerékpárúton érkező jármű részére. A balra bekanyarodó jármű vezetője párhuzamos közlekedésre nem alkalmas úton a bekanyarodást akkor hajthatja végre, ha meggyőződött arról is, hogy balról járművek előzését vagy kikerülését másik jármű nem kezdte meg. 
Valamely tevékenységet vagy mulasztást törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet nyilváníthat szabálysértéssé. A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv. 116/B. §-a harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható szabálysértésnek nyilvánítja a mások életét, testi épségét vagy egészségét veszélyeztető gondatlanságból elkövetett közúti közlekedési szabályszegést.
A szabálysértési eljárás során hozott határozatokkal szemben a szabálysértési tv. 51. § és 68. §-a biztosít jogorvoslati lehetőséget, kifogás illetve fellebbezés formájában.

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jogok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 1. § szerint " az országgyűlési biztos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen."
A vonatkozó jogszabályok, a ügy vizsgálati dokumentumai és a panasz összevetése után megállapítottam, hogy a szabálysértési hatóság eljárása, annak során hozott határozata nem ellentétes az alkotmánnyal, alkotmányos alapjogokat nem sért.

Eljárásom során a következő alkotmányos elvet és jogot vizsgáltam:

Az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság elvének szerves részét képezi a jogbiztonsághoz való jog. A jogbiztonság követelménye az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Az Alkotmányban biztosított jogorvoslati lehetőségek mellett a jogbiztonság érvényesülését szolgálja a jogerős határozatok tiszteletben tartása is. A jogerősen lezárt jogviszonyokba akkor lehet beavatkozni, ha ezt egy másik alkotmányos jog érvényesülése szükségessé teszi. 
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése biztosítja a jogorvoslathoz való jogot. A jogorvoslat biztosítása alapvető fontosságú a jogszabályt vagy jogos érdeket sértő intézkedésekkel szembeni védekezés során. A szabálysértési törvény  az állampolgárok számára két szinten is biztosítja a közigazgatási jogorvoslat lehetőségét, kifogás formájában a tárgyaláson kívül lefolytatott eljárások esetén, valamint fellebbezés útján. 

A panaszban leírt baleset vizsgálata során keletkezett dokumentumokból megállapítható, hogy panaszos a balra bekanyarodást kis ívben, nem kellő körültekintéssel hajtotta végre, így megzavarta  a közúti közlekedés rendjét, és szabálysértést követett el.

Panaszos taxisként dolgozik Sopronban. Panaszos 1995. március 25-én 01.50 óra körüli időben, hívásra Sopron Lővér krt.-on lévő Disco elé ment gépkocsijával. A Discohoz másik taxis kollégájával együtt érkezett, aki a baleset bekövetkezése során szemtanúként végig jelen volt. Az utasok beszállását követően panaszos megkezdte a balra bekanyarodást - gyalogos forgalom miatt kis ívben -, amikor ütközött egy őt kikerülni akaró Lada típusú személygépkocsival. A Lada vezetője ellen enyhe alkoholos befolyásoltság miatt büntetőeljárás indult. Az ütközés következtében panaszos kulcscsont törést szenvedett. 
Panaszos taxis kollégája tanúvallomásában elmondta, hogy ő a balra bekanyarodást panaszos után azért nem kezdte meg, mert a baloldali külső visszapillantó tükörből látott egy őt és panaszost kikerülni szándékozó autót. Elmondása szerint ekkor panaszos és az ő gépkocsija között pár méter volt csak a távolság, és panaszos a bekanyarodást még nem kezdte meg. Mindezekből adódóan kizárt, hogy panaszos, aki csak pár méterrel volt kollégája előtt, ha kellően körültekint és ténylegesen meggyőződik a forgalmi helyzetről nem vette volna észre a mindkettőjüket kikerülni szándékozó Lada típusú gépkocsit.  
A szabálysértés panaszos általi elkövetése tehát  megállapítható, így a szabálysértési hatóság törvényesen, az alkotmánnyal egyező módon sújtotta őt pénzbírsággal.

Budapest, 1997. augusztus 5.

Gönczöl Katalin