OBH 1790/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kubinyi Katalin

Az eljárás megindítása

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy egy meghiúsult adásvétel miatt hajléktalanná vált és ezt a helyzetet a szerződést készítő ügyvéd magatartása eredményezte. Az ügyvédnél letétbe helyezett vételárhoz nem tud hozzájutni, és az ügyvédi kamarától és az ügyvédi biztosítótól sem kap segítséget.

Tekintettel az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslati jogosultság esetleges sérelmére tekintettel az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás 

A panaszos édesanyja megbízást adott dr. U.B. ügyvédnek, hogy adásvételi szerződést készítsen a tulajdonában lévő Budapest, III., Kaszásdűlő u. 11. VIII/77. szám alatti lakásra. Az ügyvédi tényvázlat szerint a teljes vételár ügyvédi letétbe került, mert a panaszos édesanyja a Budapest, VI., Vörösmarty u. 3/A. III/8. szám alatt található önkormányzati bérleti jogát kívánta lakáscsere szerződés útján megszerezni. Az adásvételi szerződés megkötését követően a vevő 2.100.000 Ft-ot a megállapodásnak megfelelően letétbe helyezett a panaszos édesanyja javára dr. U.B.  ügyvédnél, erről bevételi pénztár bizonylat is készült. 

Az önkormányzati lakás bérlői elzárkóztak a lakáscsere szerződés megkötése elől. A panaszos és édesanyja a Budapest, III., Kaszásdűlő u. 11. VIII/77. szám alatti lakásból kiköltöztek, mert abban a szerződésben foglalt feltételek teljesítése (vételár kifizetés) után az új tulajdonos költözött be. Eleinte dr. U.B. ügyvéd bérelt lakást a panaszosnak és édesanyjának, de nemsokára ismeretlen helyre távozott és a letétbe kifizetett pénzzel sem számolt el.

A panaszossal egyidőben öt másik ügyfél is tett - hasonló tényállás alapján - bejelentést dr. U.B. ügyvéd ellen a Budapesti Ügyvédi Kamaránál és a Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesületénél. A panaszos édesanyja büntető feljelentést is tett, és ennek hatására ügyvédi visszaélés bűntettének alapos gyanúja miatt a Fővárosi Főügyészség Nyomozó Hivatala büntető eljárást indított. 

A Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesülete a panaszos és édesanyja kártérítési igényét elutasította. Megkeresésemre a Biztosító és Segélyező Egyesület főtitkára az alábbi választ adta:
"Az ügyvédi felelősségbiztosítási feltételek értelmében a szándékos bűn-cselekménnyel okozott károk esetében az egyesületet helytállási kötelezettség nem terheli. Az ügyvédi letétbe helyezett összeg saját célra történő felhasználása túlmutat az ügyvédi felelősségbiztosításon, hiszen a letéti összeg elsikkasztása nem az ügyvédi megbízás alapján végzett tevékenység során okozott műhibából származó kár."

A Budapesti Ügyvédi Kamara Fegyelmi Tanácsa a fegyelmi eljárást a büntető eljárás jogerős befejezéséig felfüggesztette. A büntető eljárás ügyvédi visszaélés bűntette és más bűncselekmények miatt dr. U.B. ellen jelenleg is folyamatban van.

A panaszos édesanyja polgári pert indított dr. U.B. ügyvéd ellen. A perben kártérítés iránti igényt terjesztett elő és kérte a letétbe helyezett 2.100.000 Ft megfizetését is. A PKKB előzetesen végrehajtható első fokú ítéletében kötelezte az alperes ügyvédet a letétbe helyezett összeg és kamatai visszafizetésére, valamint a felperest ért kár megtérítésére.

A vizsgálat megállapításai

A lefolytatott vizsgálat során alkotmányos visszásságot eredményező mulasztást nem állapítottam meg sem az ügyvédi kamara, sem a biztosító egyesület eljárásában. A hozzájuk benyújtott kérelmek elbírálása során a hatályos jogszabályoknak megfelelően jártak el.

Megkeresésemre adott válaszában a Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesületének főtitkára utalt arra, hogy a panaszban foglaltakhoz hasonló eset több következett be az utóbbi időben. Az egyesület javaslatot tett az Országos Ügyvédi Kamarának, hogy az ügyvédek által szándékosan elkövetett bűncselekménnyel okozott károk megtérítésére egy kompenzációs alapot hozzon létre, mely legalább részben lehetőséget nyújt az ilyen jellegű károk megtérítésére.

Megkeresésemre az Országos Ügyvédi Kamara elnöke azt válaszolta, hogy az új ügyvédi törvény elfogadása és hatályba lépése után az ügyvédi kamaráknak szinte valamennyi lényeges szabályzatukat át kell dolgozniuk az új törvénynek megfelelően. Ekkor a terv szerint sor kerül az esetleges kompenzációs alap megteremtésének lehetőségeiről történő döntésre is. 

Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 1998. július 1-én hatályba lépett, ezért kérem az Országos Ügyvédi Kamara elnökét, hogy a jogszabály adta lehetőségeken belül segítse elő a kompenzációs alap létrehozását.

Budapest, 1998. augusztus  10.

Dr. Polt Péter