OBH 1755/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Balsai Józsefné

Az eljárás megindulása:
J Bné székesfehérvári lakos saját és Svájcban élő rokonainak kárpótlásával kapcsolatos ügyben panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Sérelmezi az OKKH lassú és sérelmes ügyintézését.
Panaszának mondanivalóját két részre bontotta:

1991. december 08-án R 0560197 számon nyújtotta be igényét az OKKH-hoz édesapja és édesanyja (textil-üzem) volt tulajdona után, külön-külön.
Igényléséhez szöveges tájékoztatást is mellékelt a könnyebb eligazodás érdekében, de ezt szerinte nem olvasta el senki. Ügye 4 éve húzódik. A Fejér Megyei Bíróság  1995. április 10-én kelt Kpf.20.874/1994/4. számú ítéletével új eljárásra utasította a Fejér Megyei Kárrendezési Hivatalt. 
A megismételt eljárásban, vele szemben már a 92/1992.(VI.10.) Korm. sz. rendelet 9. §-át alkalmazták. Szerinte, ez az 1991. évi XXV. törvényhez képest - 11 hónappal később - utólagosan korlátozza a kárpótlás összegét, mégpedig a kárpótlásra jogosultak hátrányára.
Sérelmezte azt, hogy az OKKH megsértette a törvényt akkor, amikor felületesen hozta meg határozatát kárpótlási ügyében.
Példaként említi svájci rokonai (4 fő) ügyintézését is. Sérelmezi azt, hogy a nyomtatványon, „az adatok a valóságnak megfelelnek” részt aláírta, ám tisztázás helyett - tudta és beleegyezése nélkül - egyszerűen áthúzták édesanyja nevét és föléje írták édesapjáért (Édesanyja nevére szóló C-1/1948. ip. eng-t csatolta.)
Véleménye szerint meghamisították az általa írt adatokat, így a tulajdon összevonásával a degresszió számítása is összevontan történt. Így a végösszeg nemcsak az első 500.000 Ft utáni 310.000 Ft-tal rövidültek meg, hogy csak egyszer számolták, hanem a kisebb összeg utáni 10 %-kal is.
Ha a benyújtáskor hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően - törvényes határidőben - még 1992 év elején gondosan készítették volna elő az I. fokú határozatot, akkor a teljes ingatlanra, a törvény 3. sz. melléklete szerinti 800 Ft/m2 szorzót kellett volna alkalmazniuk.

Alkotmányos visszásság:
•	Alkotmány 2. § (1) bekezdése:
	a jogbiztonság védelme
•	Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 15. §-ban foglalt elintézési határidőre vonatkozó kötelezettség elmulasztása

Kapcsolódó jogszabályok:
•	1991. évi XXV. tv. a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról, 3. sz. melléklete
•	92/1992.(VI.10.) Korm.r. 9. §-a

Megállapított tényállás:
A vizsgálat keretében megkerestem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal Elnökét. Tájékoztatása alapján a következő tényállást állapítottam meg. 
A kárpótlási kérelmek benyújtásakor mind a fővárosi, mind a megyei kárrendezési hivatalok oly mértékben le voltak terhelve, hogy minden igyekezetük ellenére sem sikerült a kárpótlási ügyek intézésére megszabott határidőket betartani.
Panaszos által beírt adatok megváltoztatása, ügyintézői tévedésre vezethető vissza aminek az volt az alapja, hogy édesanyja nevére szóló ipart tulajdonképpen panaszos édesapja gyakorolta és minden, a vállalkozással kapcsolatos későbbi levelezésben édesapja neve szerepelt. Ezen tévedésen alapult a tulajdon összefonásából adódó és panaszos kárára történt degresszió számítás is.
Ezeket a hibákat az adatok egyeztetése után saját hatáskörben kiküszöbölték és a javított másodfokú határozatokat is meghozzák és postázzák panaszos részére.
A kárpótlási folyamat közben módosításra került az elszámolás és az a kárrendezési hivatalt kötelezte arra, hogy az új számítási mód szerint intézze az ügyeket.
Nevezett jogszabályt, az Alkotmánybíróság 4/1996.(II.23.) AB számú határozata alkotmányellenesnek minősítette visszaható hatály nélkül. Mivel panaszos ügyében a javított másodfokú határozat már az Alkotmánybíróság határozata után született, így ügyében a kárpótlás kiszámítása az 1991. évi XXV. tv. 3. sz. melléklete alapján az egész területre 800 Ft/m2  összeggel került kiszámításra.
A négy svájci rokon ügyében is egyeztették az adatokat Javolics Béláné ügyében keletkezett iratokkal, így az ő ügyükben is folyamatban van a javított határozatok meghozatala saját hatáskörben, ezzel megszűnik az alkotmányos visszásság.

Budapest, 1997. február