OBH 1746/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Az eljárás megindulása:

Önkormányzati bérlakás bérlője fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az önkormányzat lakás elidegenítési eljárásának elhúzódását kifogásolva.

A tényállás:

Panaszos 1991. április 19.-én jelentette be az önkormányzatnak a bérlakása megvásárlási szándékát, és az önkormányzati vagyon kezelő a kérelmet visszaigazolta, de az elidegenítésre intézkedés nem történt. Panaszos 1995-ben sürgette az elidegenítés megindítását, de kérelmére választ nem kapott.

Panaszos kifogásolta, hogy az elmúlt 6 év alatt sem vásárolhatta meg lakását, és ezzel súlyos anyagi hátrányt szenvedett. Megkerestem az önkormányzat polgármesterét, hogy az elidegenítés elhúzódásának okairól tájékoztasson.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

45. § (1) A határozatlan időre bérbe adott önkormányzati lakásra vételi jog illeti meg a bérlőt;

46. § b) Nem áll fenn vételi jog az olyan önkormányzati lakásra, amely az önkormányzat 1994. január 1-jét megelőzően hozott döntése alapján átalakításra, korszerűsítésre, felújításra, bontásra kijelölt épületben van, illetőleg az épület a település rendezési terve alapján rehabilitációra kijelölt területen van;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai

Megállapítottam, hogy a panaszos családi ház jellegű lakóépülete, az önkormányzat 1991. június 7-én jóváhagyott részletes rendezési tervében "bontandó" épületként szerepelt, és ezzel az elidegenítésből kizárt ingatlanok közé, a "tilalmi listára" került. A terv szerint az ingatlanon 5 szintes épület építhető.

Az önkormányzat képviselő testülete 1996. június 11-én a panaszos újabb kérelme megtárgyalta, de a telek magas értékére tekintettel az ingatlan értékesítéséhez nem járult hozzá.

Tekintettel arra, hogy az önkormányzat a lakások elidegenítése során tulajdonosi jogokat gyakorol, ezért döntésének felülvizsgálatára csupán bíróság kötelezheti.

Tájékoztatom panaszost, hogy az önkormányzat a Lakástörvény 46. § alapján nem köteles értékesíteni azokat az ingatlanokat, amelyeket a rendezési terv érint, attól függetlenül, hogy a kérelmet a rendelet elfogadása előtt nyújtották be.

A rendezési terv a bérleti jogot annyiban érinti, hogy amennyiben az épület bontását hatósági határozattal rendelik el, úgy a bérlőt megfelelő másik bérlakás illeti meg.

Tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. az önkormányzatoknak kizárólag a hatósági jogkörben hozott, vagy elmulasztott döntéseivel, illetve a rendeletalkotásával okozott alkotmányos visszásságok vizsgálatára jogosít, az eljárást hatáskör hiányában megszüntettem, és panaszost csak álláspontomról tájékoztattam.

Budapest, 1997. július 15.

Dr. Polt Péter