OBH 1712/1996. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének részjelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindítása és a megállapított tényállás:

	A panaszosok 1996. január 26-án fordultak beadvánnyal Hivatalomhoz, melyben kifogásolták, hogy a hadigondozottaknak járó anyagi támogatás iránt Litke Község Polgármesteri Hivatalához benyújtott kérelmükre 30 napos határidő ellenére semmiféle döntés nem született.
	1996. július 3-án Hivatalom levélben kereste meg az önkormányzat jegyzőjét tájékoztatást kérve az ügy körülményeiről és a lefolytatott eljárásról. Sajnos erre válasz nem érkezett. A késedelem okának tisztázása érdekében több ízben próbáltuk a jegyzőt telefonon elérni ( Litkén és Karancsberényben ), eredménytelenül. 
	Mindezek alapján 1996. november 4-én kelt újabb levelemben kértem tájékoztatását arról, hogy Sz. V. és Sz. L. ügyében elküldte-e az általunk kért felvilágosítást, és kértem, hogy amennyiben erre addig még nem került sor, jelölje meg ennek indokát.
	A polgármesteri hivataltól a mai napig fenti megkereséseinkre választ nem kaptunk. 

Jogszabályi háttér:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.
	24.§	Ha az országgyűlési biztos eljárása során szabálysértés vagy fegyelmi vétség
 		elkövetésének alapos gyanúját észleli, az illetékes szervnél felelősségre 		vonást kezdeményezhet, bűncselekmény észlelése esetén pedig 			kezdeményez. A megkeresett szerv az eljárás megindításával kapcsolatos 		álláspontjáról - a törvény eltérő rendelkezése hiányában - hatvan napon belül, 		az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követő harminc napon belül 		tájékoztatja az országgyűlési biztost.

   	191/1996.(XII.17.) Korm. rendelet a Fővárosi, Megyei Közigazgatási Hivatalokról
	22.§	(1) A hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21.§-ban meghatározott
		szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott 			jogszabálysértésesetén megteszi a szükséges intézkedéseket, így különösen 
		d.) fegyelmi, szabálysértési vagy büntető eljárást kezdeményez.
		(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv 			vezetője köteles a hivatalvezető, az igazgatási szerv vezetője megkeresését 		érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról 		a hivatalvezetőjét,	az igazgatási szerv vezetőjét - a megkereséstől 			számított 30 napon belül - tájékoztatni.

 A vizsgálat megállapításai: 
	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése szerint: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." Az Alkotmánybíróság többször megállapította, hogy az Alkotmányban deklarált jogállam lényeges alkotóeleme a jogbiztonság követelménye. 
	Megállapítom, hogy megkeresésünk válasz nélkül hagyása sérti az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 18.§-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz. 

Ajánlás:
1.)	Élve az Obtv. 20.§ (1) bekezdésében biztosított jogommal ajánlom, hogy a közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996.(XII.17.)  Korm. rendelet 16.§-a alapján ellenőrizni jogosult Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett jegyző teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.
2.)	Az Obtv. 24. §-a, valamint a közigazgatási hivatalokról szóló Korm. rendelet 22.§ (1) bekezdés d) pontja alapján ajánlom továbbá, hogy a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője mérlegelje a vizsgálattal érintett jegyző elleni fegyelmi eljárás megindításának kezdeményezését.

Budapest, 1997. február 3.
								Dr. Polt Péter

OBH 1712/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése

Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindítása és a megállapított tényállás:

	A panaszosok 1996. január 26-án fordultak beadvánnyal Hivatalomhoz, melyben kifogásolták, hogy a hadigondozottaknak járó anyagi támogatás iránt Litke Község Polgármesteri Hivatalához benyújtott kérelmükre 30 napos határidő ellenére semmiféle döntés nem született. 
	Hivatalom írásban több ízben kért a jegyzőtől felvilágosítást a konkrét ügyre vonatkozóan, azonban a levelekre a Polgármesteri Hivataltól válasz nem érkezett és  telefonon sem sikerült a kapcsolatot felvenni vele. 
	1997. február 3-án kelt részjelentésemben megállapítom, hogy megkeresésünk válasz nélkül hagyása sérti az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18.§-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz. A részjelentésben ajánlottam a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, hogy gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett jegyző teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését, és, hogy mérlegelje a vizsgálattal érintett jegyző elleni fegyelmi eljárás megindításának kezdeményezését.
	A  Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal hivatalvezetője az ajánlásokra írt válaszában arról tájékoztatott, hogy a litkei polgármesteri hivatalban fellelhető hiányosságok, a jegyző munkavégzése elleni panaszok, már az elmúlt évben jelentkeztek. Litke község jegyzője és polgármestere ellen a képviselő-testület 1996. májusában fegyelmi eljárást folytatott le, melynek eredményeként a képviselő-testület 1996. május 6-án megtartott ülésén a polgármester fegyelmi felelősségét - fegyelmi büntetés kiszabása mellett - a 25/1996. (05.06.) számú határozatával, a jegyző fegyelmi felelősségét és fegyelmi büntetését pedig a május 14-ei ülésén a 26/1996. (05.14.) számú határozatával állapította meg. A fegyelmi eljárás és a kiszabott büntetés ellenére sem rendeződtek a problémák. Az így kialakult helyzet következtében az év elejére a képviselő-testület már annak a lehetőségét is fontolóra vette, hogy a jegyzőt szakmai alkalmatlanság címén felmentse. Erre azonban nem került sor, mivel a képviselő-testület 1997. február 20-ai ülésén sikerült a jegyző munkaviszonyát közös megegyezéssel és azonnali hatállyal megszüntetni.

	Sz. J.né 1997. március 1. óta megbízott jegyzőként látja el Litkén a jegyzői feladatokat. Megkeresésemre arról tájékozatott, hogy Sz. L. és Sz. V. hadiárvák egyösszegű térítése miatt kérték a korábbi jegyzőtől, aki beadványukat késedelmesen bírálta el, ezzel megszegte az államigazgatási eljárás általános szabályait. Mivel a jogosultság megállapításához a panaszosok felhívásra sem csatolták iskolai tanulmányukra vonatkozó iratot, a jegyző kérelmüket elutasította. Ezt a határozatot Sz. V. megfellebbezte. A jegyzőasszony 1997. március 17-én az iratokat megküldte a közigazgatási hivatalhoz a fellebbezés elbírálása végett.

Jogszabályi háttér:
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
	15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás
	hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni.
	Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény,
	törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
	(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1)
	bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges,
	legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
	(3) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy
	ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult
	eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell.

1994. évi XLV. törvény a hadigondozásról
	26. § (1) A hadigondozás iránti igény határidő-korlátozás nélkül bármikor
	előterjeszthető.
	(2) A hadigondozási ügyekben első fokon eljáró hadigondozási hatóság a
	hadigondozott lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője. A
	jegyző határozatban dönt:
	b) a pénzellátások – beleértve az egyösszegű térítést és a temetési
	hozzájárulást is – megállapításáról és összegszerűségéről.

A vizsgálat megállapításai:

	Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme  a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
	Megállapítom, hogy a beadványnak a határidőt jóval meghaladó elbírálása sérti az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15.§-ában meghatározott rendelkezéseket, továbbá a panaszosok méltányolható érdekeit. Ezáltal az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. 

A jegyző munkaviszonyának megszűnésével, illetve a megbízott jegyző által az eljárás törvényes folytatására tett intézkedések következtében az alkotmányos visszásság már nem áll fenn, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bekezdésében biztosított ajánlástételi jogommal a konkrét esetben nem élek. Kérem azonban a jegyzőt, hogy a jövőben fokozottabban ügyeljen a határidők pontos betartására, valamint arra, hogy ne fordulhasson elő olyan eset amikor teljesen elmarad a határozathozatal.

Budapest, 1997. április 18.

Dr. Polt Péter