OBH 1655/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Dr. Sz.S. ügyvéd ügyfele képviseletében panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal eljárását, annak elhúzódását sérelmezte. Panasza lényege az, hogy a másodfokú ítélettel új eljárásra utasított első fokú építésügyi hatóság az ítélet indokolását figyelmen kívül hagyva olyan kérdésben kereste meg a KTM Építésügyi Hivatal Kelet-Magyarországi Területi Főépítészeti Irodát, amely az ítélet szerint az adott ügyben nem alkalmazható. Ezzel ügyfele alkotmányos joga sérült.

Alkalmazott jogszabályok:

Az építésügyről szóló módosított 1964. évi III. törvény (továbbiakban: Ét.) 26. § /1/ bekezdés "Területfelhasználáshoz, telekalakításhoz, építmény megépítéséhez, használatba vételéhez, felújításához, helyreállításához, átalakításához, bővítéséhez, lebontásához, továbbá gép állításához (a továbbiakban együtt: építési munka) - a törvényben, az építésügyi szabályzatban és más jogszabályokban meghatározott esetekben - az építésügyi hatóság engedélye szükséges.

Ét. 29. § /1/ bekezdés: "Az építésügyi hatósági engedély megadását meg kell tagadni, ha előre meg lehet  állapítani, hogy az építmény megépítése, illetőleg fenntartása víz, gőz, gáz, füst, korom, hő, bűz, zaj, rázkódtatás, sugárzás vagy más ok miatt a környezetre olyan káros hatással járna, amely a helyi viszonyoknak és az érintett terület rendeltetésének megfelelő mértéket meghaladná, a szomszédos ingatlanok használatát számbavehetően korlátozná, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztetné, vagy a közérdeket egyéb módon sértené.

Az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986 (XII. 29.) ÉVM. sz. rendelet 19. § /1/ bekezdés e.) pontja "Az építési engedély megadásáról, illetőleg megtagadásáról hozott határozatot írásban közölni kell. 
e.) "a közvetlenül szomszédos ingatlanok tulajdonosaival (kezelőivel, tartós földhasználóival) továbbá mindazokkal, akiknek az építési munka a jogos érdekeit érinti."

 Ét. 73. § /3/ bekezdés: "A kerítésnek teljes egészében a saját építési telken kell állnia. Ha a kerítést a telek hátsó határvonalán az arra kötelezettek közösen létesítik, ettől eltérően is megállapodhatnak.

Az  államigazgatási  eljárás  általános  szabályairól  szóló  1957.  évi IV. törvény 15. § /1/ bekezdése: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak a törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Érintett alkotmányos jog:

Alkotmány 2. § /1/ bekezdés: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Megállapított tényállás:

A Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal a 69725-3/1990.IV. sz. határozatával építési engedélyt adott a MOTOLLA Kft részére a Nyíregyháza, Rákóczi út 65. sz. alatti ingatlanon építendő sörözőre. A határozatot a szomszédos ingatlan tulajdonosai részére csak ügyészi jelzésre kézbesítették, akiknek a fellebbezését a másodfokú hatóság elutasította. Az első fokú bíróság a 425-3/1993. sz. határozat ellen benyújtott keresetet elutasította, míg a másodfokú bíróság az első fokú ítéletet megváltoztatta, s a másodfokú közigazgatási határozatot az első fokú döntésre is kiterjedően megsemmisítette és az első fokú hatóságot új eljárásra utasította.
Az első fokú hatóság a jogerős ítéletet 1995. szeptemberében kapta meg, majd megkereste a Területi főépítészeti Irodát állásfoglalás adása céljából a módosított 2/1986 (II.27.) ÉVM. sz. rendelet 66. § /5/ bekezdésében meghatározott épületek közötti legkisebb távolságnak lakóépület és melléképület vonatkozásában.
A Területi Főépítészeti Iroda válasza után a felettes szerv többszöri sürgetését követve hozta meg az időközben megépült és üzemelő söröző bontására kötelező határozatát.

A vizsgálat megállapításai:

Az 1990-ben kiadott építési engedély ügyében hozott jogerős bírói ítéletet a másodfokú építésügyi hatóság 1995. szeptember 11-én továbbította a városi polgármesteri hivatalnak az elrendelt új eljárás lefolytatása érdekében.
Az ítélet indokolása kifejtette, hogy a 2/1986-os ÉVM rendelet 66. § /5/ bekezdése értelmében az építmények között megengedett legkisebb távolság csökkentésére csak lakó és üdülő épületek esetében kerülhet sor, következésképpen a közigazgatási szerv jogszabálysértést követett el akkor, amikor a melléképületekre nem vonatkoztatható jogszabályi rendelkezést alkalmazta az építmények között megengedett legkisebb távolság csökkentésével.
A megismételt eljárásban a közigazgatási hatóságnak a 2/1986. II.27.) ÉVM. sz. rendelet 65. § /1/ bekezdésében foglaltak szerint kell vizsgálnia a söröző építésének engedélyezési lehetőségét, tekintve, hogy a hivatkozottak szerint az OÉSZ 66. § /5/ bekezdése melléképületek vonatkozásában nem alkalmazható.

Az első fokú építésügyi hatóság az ítéletben foglaltak ellenére - azt mintegy felülvizsgálva - kereste meg a Területi Főépítészeti Irodát állásfoglalást kérve a fennmaradási engedély megadhatósága érdekében, ezzel a már így is évek óta húzódó eljárást a továbbiakban sem fejezte be határozathozatallal.
Ezzel az eljárásával az első fokú építésügyi hatóság többszörösen megsértette az államigazgatási eljárásról szóló többször módosított 1957. évi IV. törvényben foglaltakat. Nem tartotta be a 30 napos ügyintézési határidőt, valamint megsértette azt az előírást, hogy a jogerős bírói ítélet (az indokolási része is) kötelező a közigazgatási szervre, s az abban foglaltak szerint kell intézkednie.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal többször hívta fel a polgármesteri hivatal jegyzőjét az új eljárás lefolytatására, hivatkozva a jogerős ítélet indokolásában adott iránymutatásokra.
Az 1996. szeptember 22-i - immár harmadik sürgető - felhívásában a közigazgatási hivatal fegyelmi vizsgálat megindítását is kezdeményezte.

Ajánlások:

Kezdeményezem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatás Hivatal vezetőjének, hogy amennyiben a Hivatal által a jegyzőnél kezdeményezett fegyelmi vizsgálatot a jegyző nem folytatta le, úgy kezdeményezze a Nyíregyháza Önkormányzat Polgármesterénél a jegyző ellen fegyelmi eljárás megindítását.
Amennyiben  a fegyelmi eljárást a jegyző lefolytatta, úgy kezdeményezem a hathatós intézkedés megtételét a jegyzők felé az ügyintézési határidők megtartása érdekében, s figyelemfelhívás megtételét a bírói ítéletek kötelező voltára a közigazgatási szervek  vonatkozásában.

Budapest, 1996. december "    ".

Gönczöl Katalin