OBH 1619/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Pilisvörösvár üdülőövezetének lakói a helyi szennyvíztisztítónak a település nyugalmát, higiénéjét zavaró működése miatt panasszal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszbeadványukban leírták, hogy a csatornahálózat kiépítetlensége miatt szippantó autókkal szállítják a telepre a szennyvizet. Az autók napi 20 fuvart bonyolítanak le, és az üdülőterületet átszelő aszfaltos úton közlekednek. Az autók ürítőcsonkja nincs védősapkával ellátva, így a szennyvíz az aszfaltra csöpög, ami elviselhetetlen bűzt, fertőzésveszélyt okoz.

A panasz alapján alkotmányos visszásság gyanúja merült fel, ezért az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

A pilisvörösvári szennyvíztisztító telep 1990. óta működik, a vízjogi létesítési engedélyt 1989-ben kapta. Az engedélyezési terv szerint a tisztítómű az üdülőterülettől kb. 110-120 m távolságra létesült, zárt technológiával. Tekintettel a csatornahálózat kiépítetlenségére kezdetben csak szippantott szennyvizet fogadott. Mivel a telep csak az üdülőterületi úthálózaton keresztül közelíthető meg, a szállító autók - általában napi 15-20 fuvart bonyolítottak le - zajukkal, a szennyvíz kicsöpögtetésével zavarták az üdülőterület nyugalmát és fertőzésveszélyt okoztak.
Lakossági bejelentésre az ÁNTSZ Budakörnyéki Intézete 1995-ben helyszíni ellenőrzést végzett, melynek során megállapította, hogy a telepen a csurgalékvíz elvezetése nem megoldott 
1996-ban az Önkormányzat, a telep tulajdonosa szakhatósági hozzájárulást kért a telep bővítéséhez. Az Önkormányzat a higiénés viszonyok rendezetlensége ellenére megkapta a hozzájárulást a bővítéshez. Ezt követően a Vizügyi Igazgatóság létesítési engedélyt adott az önkormányzat részére. 

Alkalmazott jogszabályok:

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18.§ A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D.§ (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

17. § (1) Az országgyűlési biztos a hozzá benyújtott beadványt – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – köteles megvizsgálni. A célszerűnek tartott intézkedést – e törvény keretei között – maga választja meg.
(2) Ha az országgyűlési biztos megítélése szerint a beadványban szereplő visszásság csekély jelentőségű, az országgyűlési biztos a beadványt nem köteles vizsgálni. Erről a beadványt tevőt értesíti.
(3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki.

•	A helyi önkormányzatok hatásköréről szóló 1991. évi XX. tv.:

85. § (1) A települési önkormányzat képviselőtestületének feladat- és hatáskörébe tartozik:
b) a helyi jelentőségű természeti érték megóvásáról, őrzéséről, fenntartásáról, bemutatásáról, valamint helyreállításáról történő gondoskodás.

•	A környezet védelmének általános szabályairól szóló1995. évi LIII. tv.:

6. § (1) A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy
a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő;
b) megelőzze a környezetszennyezést;
c) kizárja a környezetkárosítást.
(2) A környezethasználatot az elővigyázatosság elvének figyelembevételével, a környezeti elemek kíméletével, takarékos használatával, továbbá a hulladékkeletkezés csökkentésével, a természetes és az előállított anyagok visszaforgatására és újrafelhasználására törekedve kell végezni.
(3) A megelőzés érdekében a környezethasználat során a leghatékonyabb megoldást kell alkalmazni.

25. § (1) A települések területén a környezet terhelhetősége és a településrészek rendeltetése alapján a rendezési tervben övezeteket kell meghatározni.
(2) Az egyes övezetekben folytatható tevékenységek a külön jogszabályban a környezetterhelés jellege alapján meghatározott védőtávolság, védőterület megléte és a védelmi előírás megtartása esetén engedélyezhetők.
(3) A kijelölt védőterületen vagy védőtávolságon belül az adott övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység – külön védelmi intézkedés nélkül – nem folytatható.

46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;

A vizsgálat megállapításai:

A panasz alapján az országgyűlési biztos vizsgálat lefolytatására szólította fel az ÁNTSZ-t. 1996-ban az ÁNTSZ illetékes intézete a szennyvíztisztító telepen helyszíni ellenőrzést végzett. A helyszíni ellenőrzés során a közegészségügyi hatóság az alábbi hiányosságokat állapította meg:

1. A biztonsági klórozót a bővítési munkálatok során elbontották.
2. A tisztított szennyvíz fertőtlenítési kötelezettség nélkül az Aranyhegyi-patakba kerül bevezetésre.
3. A szippantott szennyvíz fogadóaknájának csurgalékvíz elvezetése nem megoldott.
4. Az üzemeltető a lapátolható víztartalmú iszapot engedély nélkül a községi szeméttelepre szállítja.
5. A kezelő személyzet védőruháinak helyben történő mosása nem megoldott.
6. Az iszapsűrítők közül kettő nem volt fedlappal ellátva.
7. A szennyvizet szállító szippantó autók technikai állapota nem megfelelő.

A helyszíni ellenőrzést követően az ÁNTSZ a hiányosságok megszüntetésére szólította fel a települési önkormányzatot mint üzemeltetőt. Az önkormányzat 1998. év elejére kötelezettséget vállalt a hiányosságok megszüntetésére. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgálat lefolytatását követően felkérte az ÁNTSZ-t, hogy a hiányosságok megszüntetése iránti felhívás teljesítésének visszaellenőrzéséről adjon tájékoztatást. Az ÁNTSZ Pest megyei Intézete 1998-ban ellenőrzést tartott a szennyvíztisztító telepen.
Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy:

1. A tisztítómű bővítésének II-es üteme befejeződött.
2. A településen fokozatosan kerül kiépítésre a szennyvízelvezető rendszer, jelenleg a csatornázottság 30%-os.
3. A telepen megoldották a csurgalékvíz elevezetését, a zárt rendszerű iszapkezelést.
4. A biztonsági klórozót üzemképes állapotba helyezték.
5. A szippantott szennyvizet már csak egy autó szállítja az üdülőterület úthálózatán keresztül. A jármű ürítőcsonkja védősapkával van ellátva. Így megszűnt a csöpögés és az üdülőterület úthálózatának leterheltsége is csökkent.
6. A víztelenített szennyvíziszap végleges elhelyezése viszont a mai napig nem megoldott.
7. Az elfolyó tisztított szennyvíz nem kerül fertőtlenítésre.

A települési önkormányzat jelen esetben kétszeresen - egyrészt mint üzemeltető, másrészt mint hatóság - is köteles a környezetvédelmi szabályokat betartani és a jogszabályi előírásoknak megfelelően eljárni, illetve a szennyvíztisztitótelepet azoknak megfelelően működtetni.
Az önkormányzat - bár az ÁNTSZ felhívásainak jelentős mértékben eleget tett - a jogállamiság és az egészséges környezethez való jog sérelmével járó alkotmányos visszásságot idézett elő, akkor amikor a szennyvíziszap végleges elhelyezésének megoldása, valamint a szennyvíztisztító körül véderdő telepítése, valamint a tisztított szennyvíz kémiai minőségének megvizsgálása iránt nem intézkedett.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21.§-a alapján a fentiekben megállapított alkotmányos visszásságok orvoslására az alábbi ajánlásokat teszem:

1. Felkérem a polgármestert, hogy haladéktalanul tegyen intézkedéseket a szennyvíziszap engedéllyel történő végleges elhelyezésének megoldása érdekében, valamint gondoskodjon a szennyvíztisztító körül véderdő telepítése iránt.

2. Felkérem a Középdunavölgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget, hogy vizsgálja meg a szennyvíztisztítóból a befogadóba vezetett szennyvíz kémiai minőségét, és amennyiben szükséges tegye kötelezővé a tisztított szennyvíz fertőtlenítését.

Budapest, 1998. július 27.

Gönczöl Katalin