OBH 1492/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit
Az eljárás megindulása

T. L. szigetszentmiklósi lakos, szomszédja állattartása kapcsán fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Sérelmezte, hogy a polgármesteri hivatal nem járt el az ügyben, szomszédja továbbra is a család szükségletét meghaladó mértékben tart sertést, a bűz és a legyek zavarják abban, hogy családi házát a rendeltetésének megfelelően használja. Az ügyben megkerestem a szigetszentmiklósi polgármesteri hivatalt. A hivatal határidőben válaszolt.

A megállapított tényállás

A polgármesteri hivatal tájékoztatott, hogy panaszos nem tett írásos bejelentést az ügyben. Megkeresésem után felkeresték lakásán, másnap T. L. írásban fordult fenti üggyel kapcsolatban a hivatalhoz. A hivatal 1996. október 1-én helyszíni szemlét tartott a szomszéd ingatlanán. Megállapították, hogy az állattartás a helyi rendelet előírásainak megfelel kivéve, hogy a trágya tárolót csak fóliával takarták be. Nagy számú légy és bűz nem volt észlelhető. A jegyző 1996. október 4-én kelt  határozatában kötelezte a szomszédot, hogy a határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül a trágya tároló tetejét fémlemezzel fedje be. Felszólította továbbá, hogy az állattartó helyiségeket rendszeresen naponta takarítsa és gondoskodjon a legyek irtásáról. A határozatot csak a kötelezett kapta meg. A bejelentöt levélben tájékoztatták intézkedésükről.

Az ügy jogszabályi háttere

Szigetszentmiklós Város Képviselőtestületének 9/1996 (111. 28.) számú rendelete a Köztisztaság fenntartásáról és állattartásról, környezetvédelemről:
17. § (1) bek. "A város központjában továbbá ahol az ingatlan 50 m-es körzetében iskola, óvoda, bölcsőde, orvosi rendelő vagy más egészségügyi intézmény, gyermekjátszótér, üzemi konyha, vendéglátó-ipari egység, élelmiszert vagy italt árusító egység, nagyobb számú személy befogadására alkalmas rendeltetésű épület, élelmiszeripari üzem van, csak a család fogyasztási szükségleteinek biztosításáig terjedő mértékben tartható baromfi és egyéb kisállat és sertés.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt területeken az állattartásnak meg kell felelnie az OÉSZ és a közegészségügyi előírásokban meghatározott feltételeknek.
(4) bek. c) az állatok elhelyezésére szolgáló épületeknek, helyiségeknek könnyen tisztíthatónak, hézagmentesnek, megfelelő lejtésűnek és szilárd burkolattal kell rendelkezniük és zárt rendszerű szivárgásmentes trágyalé gyűjtő aknában kell bekapcsolva lenniük.
(12) Állatot nagyobb mennyiségben csak a szomszéd hozzájárulásával lehet tartani. 18. § (2) Az állatok tartására szolgáló épületeket és helyiségeket létesítményeket naponta legalább egyszer, de szükség esetén többször is ki kell takarítani, szükséghez képest fertőtleníteni.
(3) Az ingatlanokon a használók folyamatosan kötelesek gondoskodni a rágcsálók, legyek irtásáról."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:
3. § (3) " E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet. vagy hatósági ellenőrzést végez.
(4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A határozat közlése
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni. a jelenlevő ügyféllel, azonban ha a jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz."

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése kimondja: " A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."
A becsatolt iratok alapján megállapítottam, hogy az eljáró hatóság államigazgatási eljárás keretében vizsgálta ki a bejelentést, az ügyben államigazgatási határozatot hozott. A panaszos az államigazgatási eljárásról szóló törvény szerint ügyfélnek minősül, hiszen az ügy jogos érdekeit érinti. Ennek ellenére a hatóság panaszos részére nem küldte meg a határozatot, így az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jogával sem élhetett. Ezzel a polgármesteri hivatal alkotmányos visszásságot okozott.

Ajánlás

A jogszabálysértő határozat módosítására vagy visszavonására nincs lehetőség, mivel a határozat közlésétől számított egy év eltelt. Ezért a jövőre vonatkozóan a jegyzőnek ajánlom, hogy az államigazgatási eljárásról szóló törvénynek megfelelően járjanak el a határozatok meghozatalánál és közlésénél. A határozatot mindenki kapja meg, aki a jogszabály szerint ügyfélnek minősül.

Budapest, 1997. május 21.

Dr. Polt Péter